GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יוסי וולפסון: אחת המסקנות שלהם, ושוב בהקשר הזה של הריסון של החזירה בשבוע הראשון להיריון, שבצורת ממשק נכונה, במבנה תא נכון, עם הפרשי טמפרטורה, עם מבנה נכון, אין תופעה של רמיסה של גורים.
<יוסי וולפסון: זה לא שחזירות מתות לרמוס את הגורים שלהן.
<יוסי וולפסון: זו תופעה שנובעת מתנאי ממשק מסוימים שלא נותנים לחזירה את הגירויים וכו'.
<יוסי וולפסון: הפתרונות קיימים, וכשנעבור על התקנות, תקנה-תקנה, אפשר יהיה להתייחס, ובאמת אפשר לפתור את הדברים.
<יוסי וולפסון: דבר אחרון.
<יוסי וולפסון: לפחות לפי בדיקה ראשונית שעשינו יש פתרונות של שטח גם במקומות הקיימים, בלי לשנות את חוק החזיר, שאני לא חושב שזה אפשרי.
<סלימאן עראף: איפה יש לך מקום?
<יוסי וולפסון: מבדיקה ראשונית שלנו אפשר שהבעיות הן ביורוקרטיות.
<יוסי וולפסון: יש בעיות ביורוקרטיות שאפשר להתגבר עליהן עם גידול רפד.
עמרם מצנע: רבותי, זה לא ויכוח פנימי פה.
<יוסי וולפסון: הרפד הוא באמת חיסכון לכל הבעיות שהעלו פה, מהקנסות שאתם מקבלים ודרך איכות הסביבה.
<יוסי וולפסון: אני חושב שזה דבר שאפשר ברמת המועצות המקומיות ומשרד הפנים לאתר את השטחים גם במקומות הקיימים.
<מעיין נשר: אני רפרנטית חקלאות באגף תקציבים במשרד האוצר.
<מעיין נשר: אני אגיד כמה דברים מנקודת מבטנו.
<מעיין נשר: עוד פעם, יש פה שאלה שהיא שאלת רווחת בעלי החיים.
<מעיין נשר: היא שאלה ערכית, ההחלטה בה היא לנבחרי הציבור ואין לנו עניין להגיב לכאן או לכאן.
<מעיין נשר: רק צריך לזכור, כמו שנאמר פה מפי מספר דוברים, השוק הזה הוא שוק מאוד מיוחד.
<מעיין נשר: יש חוק במדינת ישראל שאוסר על כל יבוא של בשר לא כשר, ולכן אין אפשרות לייבא לפה בשר חזיר.
<מעיין נשר: יש חוק שמסדיר את גידול החזיר בתוך שטח מדינת ישראל וקובע בחקיקה ראשית את האזורים, ממש יש מפה שבהם יהיה מותר לגדל ובהם אסור יהיה לגדל.
<מעיין נשר: מתלוננים פה המגדלים שאין להם שטח, כי בחקיקה ראשית הם לא יכולים לזוז מאיפה שהם נמצאים.
<מעיין נשר: לא הלכתי ובדקתי מטר-מטר, אולי יש עתודות בחוק שאני לא מכירה, אבל לפי מה שהבנתי זה המצב.
<מעיין נשר: המשמעות של זה מבחינה כלכלית, על השוק שיש לו, לפי מה שהבנתי זה בין 1.5 מיליון ל-2 מיליון צרכנים, זה שמשלמים יותר היום.
<מעיין נשר: אנחנו יודעים שמחירי בשר חזיר בארץ יותר גבוהים ביחס לעולם, וכל סטנדרטים כאלה ואחרים שמטילים על הגידול מתגלגלים בסופו של דבר למחיר.
<מעיין נשר: יש לנו דיווחים על עליות מחירים בשנתיים האחרונות.
<מעיין נשר: זאת שאלה מה עושים עם דבר כזה.
<מעיין נשר: כן, יש החלטות ערכיות שצריך לשלם עליהן.
<מעיין נשר: ומי שיוצר עלויות חיצוניות בצורה של שפכים צריך לשלם על ההסדרה של השפכים.
<מעיין נשר: יכול להיות שהדרך שבה היום הם מוסדרים מול רשות המים היא לא נכונה וצריך לחתור לכך שיהיה אפשר לעשות חיבור למתקן פנימי וחומר יבש, אני לא נכנסת לסוגיות האלה, אני רק אומרת שלכל דבר כזה יש משמעות על הצרכן.
<מעיין נשר: במצב שבו אי-אפשר לשנות את הרגולציה – אני לא אומרת אם אפשר או אי-אפשר – אני גם לא רוצה ליצור משבר קואליציוני ולהגיד פה שצריך לתקן חקיקה שנוגעת לסטטוס קוו, אבל יש פה חקיקה שמטילה עליהם מגבלות כלכליות בסופו של דבר מאוד קשות, כי אם היה להם יותר שטח הם היו עוברים דרומה, עושים קמפינג לחזירים ומצליחים לעמוד בעלויות - -
<מעיין נשר: - - וכרגע אי-אפשר, אז צריך לזכור שיש פה איזון.
עמרם מצנע: יש לי שאלה אליכם.
עמרם מצנע: מי זאת היועצת המשפטית שלכם?
עמרם מצנע: האם היא נמצאת פה?
<אודליה אסולין דגני: כן.
עמרם מצנע: שאלה אחת, האם אפשר יהיה בתקנות לקבוע שהן יהיו נניח לארבע שנים, ולאחר ארבע שנים ייבחנו מחדש - -
עמרם מצנע: - - על-פי ההתקדמות, גם המדעית, גם המחקרית וגם סיפור המקום שלא ניתן לפתור בהבל פה?
<אודליה אסולין דגני: אפשר לתקן תקנות.
<אודליה אסולין דגני: לתקן את התקנות גם בעתיד.
עמרם מצנע: זו שאלה אחת.
עמרם מצנע: שאלה שנייה היא באמת בעניין הסירוס.
עמרם מצנע: אם אנחנו מגבילים לארבע שנים, אפשר יהיה לדעת אם יש פריצת דרך באירופה בתחום הזה.
עמרם מצנע: הנושא של ריסון החזירות המניקות.
עמרם מצנע: באירופה זה 28 ימים, הורדתם לשבעה, ואני שומע פה מהמגדלים - - -
<רמי כהן: ייכנס ד"ר פוצי וייתן את המענה לזה.
<רמי כהן: ברשותך, אדוני היושב-ראש, אני מציע, אם אפשר, בבקשה להתחיל את ההקראה.
<סיגל דונגי-סלונים: הייתי רוצה דווקא בהקשר למתקני הריסון האלה להסביר משהו.
<סיגל דונגי-סלונים: ב-70-60 השנים האחרונות משק החי ובתוכו גם משק החזירים עבר "בעולם המפותח", כך אנחנו קוראים לו, עבר משיטה אקסטנסיבית, שבה בעלי החיים חיים בחצרות פתוחות, הוא עבר שינוי מאוד-מאוד משמעותי ובעלי החיים האלה הוכנסו לממשק אינטנסיבי, כלומר, לממשק שבו הם כלואים במתקנים סגורים.
<סיגל דונגי-סלונים: במהלך עשרות השנים האלה גם הגנטיקה של החיות האלה, הגנטיקה של החזירים, הותאמה לתנאי הכליאה האלה.
<סיגל דונגי-סלונים: החזירות שנכלאו במתקני הריסון האלה, משקלן הלך ועלה בעשרות השנים האלה כתוצאה מהשבחה גנטית.
<סיגל דונגי-סלונים: כמובן שבתנאים הקודמים, כאשר חזירות היו נמצאות בחצרות פתוחות, משקלן גם היה פחות כבד והן לא היו מועכות ולא היו רומסות את הגורים שלהן, הן היו מניקות את הגורים שלהן - - -
עמרם מצנע: הנקודה הזאת של האפשרות לגידול, מה שנקרא, "על רפד" היא ברורה, אבל היא לא ישימה בנקודה הזאת.
<סיגל דונגי-סלונים: רק שורה אחת לסיום.
<סיגל דונגי-סלונים: מניעה או הפסקה של ריסון החזירות או צמצום ריסון החזירות צריך להיעשות יחד עם השבחה גנטית הפוכה, יחד עם שינוי גנטי.
<סיגל דונגי-סלונים: כלומר, צריך פה איזה טיפול שורש בכל הענף הזה, שגם ייתן חזירות פחות גדולות, פחות שמנות.
<שאול פוצי: אפשר לענות?
<רמי כהן: אין צורך.
עמרם מצנע: חברים, אני חושב שמיצינו את העניין.
עמרם מצנע: נעבור עכשיו להקראה ולאישור, והכוונה היא לאשר את התקנות עם כל הנושאים והבעיות שעלו.
עמרם מצנע: אני לא אתן הרבה זמן להערות תוך כדי הקראה וההצבעה שלנו כחברי כנסת, כי נדמה לי שעל הנושאים העיקריים כבר דיברנו.
רוברט אילטוב: אני מחליף את שמעון אוחיון.
<עידו בן יצחק: תקנות צער בעלי-חיים (הגנה על בעלי-חיים) (גידול חזירים והחזקתם לצרכים חקלאיים), התשע"ד – 2014.
<עידו בן יצחק: אני אדלג על הפתיח.
עמרם מצנע: לגבי ההגדרות, האם מישהו רוצה להעיר משהו קצר?
<יוסי וולפסון: הערה משפטית קטנה.
<יוסי וולפסון: מאחר שכל חזיר ננחר בסופו של דבר, כולל האימהות וכולל חזירי ההרבעה, ההגדרה של "חזיר פיטום" צריך למעט ממנה את אלה שהם לא חזירי פיטום.
<שאול פוצי: הבאנו את זה בחשבון בהמשך.
<שאול פוצי: הבאנו בחשבון את ראשי הרבייה שהוצאו ממסלול הרבייה וממתינים להשלמת הפיטום.
<יוסי וולפסון: כן, אבל למשל כשאתם אומרים טמפרטורה מסוימת לחזירי פיטום וטמפרטורה מסוימת - - -
<שאול פוצי: זה יהיה אותו דבר.
<יוסי וולפסון: זו שאלה משפטית טכנית.
עמרם מצנע: אם אחר-כך זה לא יהיה פתיר, אפשר - - -
<שאול פוצי: אפשר לבטל את המילה "בנוחות" מההגדרה של "ריסון".
<שאול פוצי: אם יש ריסון, מן הסתם אין נוחות.
<שאול פוצי: זה אוקסימורון.
עמרם מצנע: הייתי משאיר את זה.
<שאול פוצי: אם יש ריסון, אין נוחות.
עמרם מצנע: לא החזיר יחליט אם נוח לו או לא.
<שאול פוצי: לצערנו הרב הוא לא יודע לדבר.
עמרם מצנע: לי זה לא מפריע להשאיר.
עמרם מצנע: זה נותן לפחות כוונה שיהיה לו נוח.
עמרם מצנע: אנחנו מאשרים?
עמרם מצנע: בעד סעיף ההגדרות – פה אחד
עמרם מצנע: אישרנו את סעיף 1, עם ההגדרות, כפי שהוא.
עמרם מצנע: פרק ב': כללי.
עמרם מצנע: סעיף 2 – מישהו או משהו?
עמרם מצנע: בעד סעיף 2 – פה אחד
עמרם מצנע: רוברט, אישרנו.
<סלימאן עראף: איך אפשר לקבוע את מספר העובדים?
עמרם מצנע: סליחה?
עמרם מצנע: איך קובעים את מספר העובדים?
<שאול פוצי: במספר מדינות נחשב מקובל לפחות בן-אדם אחד לכל 250 ראשי רבייה.
עמרם מצנע: מה התקנה הזאת?
<שאול פוצי: התקנה לא מתייחסת לזה.
עמרם מצנע: כתוב כאן "מספר העובדים בחזיריה מתאים".
עמרם מצנע: יבוא פקח שלכם, ומה הוא יגיד שמתאים או לא מתאים?
עמרם מצנע: למה התכוונתם?
<דגנית בן דב: בחלק מהחקיקות, למשל בתקנות צער בעלי-חיים (החזקה שלא לצרכים חקלאיים) ניסינו להתמודד עם אותה בעיה, למשל בפינות ליטוף.
<דגנית בן דב: יש הבדל מאוד גדול בין משקים או מסגרות שבהן המיומנות של העובדים יותר גבוהה, פחות גבוהה, יותר אינטנסיבית, פחות אינטנסיבית.
<דגנית בן דב: הגענו למסקנה שלא נכון לקבוע מספרית, ולפעמים העיקרון של מה התוצאה הוא העיקרון שקובע.
<דגנית בן דב: הוא יבוא ויגיד: לא היו לי עובדים מספיק כדי לעשות את הבדיקה היומית הנדרשת - - -
עמרם מצנע: לכם זה נוח שיהיה כתוב בלי הגדרה.
<רמי כהן: עדיף כך.
עמרם מצנע: עדיף היה אם היו קובעים איזה סולם, אבל אני מבין שזו בעיה.
<דגנית בן דב: השונות מאוד גבוהה.
עמרם מצנע: עוד הערות על סעיף 3?
<שאול פוצי: סלימאן, תציע מספר עובדים למספר ראשים.
<שאול פוצי: אתה יודע כמה יש לך.
עמרם מצנע: הוא לא רוצה, פוצי.
<רמי כהן: הוא לא רוצה.
<סלימאן עראף: אני לא יודע.
<סלימאן עראף: בעד סעיף 3 – פה אחד
עמרם מצנע: אישרנו.
עמרם מצנע: סעיף 4.
<רועי מנדל: בסעיף 3(1) מופיע האחראי - - -
<רמי כהן: זה כבר עבר.
<רועי מנדל: "אחד האחראים לפחות בה הוא בעל ידע".
<רועי מנדל: רציתי לשאול, למה רק אחד?
<רועי מנדל: האם יש איזו הכשרה?
<רועי מנדל: האם כל אדם יכול לעסוק בגידול או שדרוש כאן
<רועי מנדל: תהליך הכשרה יותר רציני?
עמרם מצנע: יש אחר-כך, אני מבין, הוראות.
<דגנית בן דב: סעיף 26.
<רמי כהן: יש פירוט.
עמרם מצנע: יש אחר-כך פירוט מה זה.
<סלימאן עראף: צריך להגדיר מה זה גידול.
עמרם מצנע: אדוני.
<סלימאן עראף: סליחה, רגע.
<סלימאן עראף: אם עכשיו - - -
עמרם מצנע: עם כל הכבוד, לא מדברים פה על כל דבר.
עמרם מצנע: זה גידול.
<סלימאן עראף: זה חשוב מאוד.
עמרם מצנע: מה חשוב?
<סלימאן עראף: אם עכשיו אני מביא עובד שעובד אצלי.
<סלימאן עראף: הוא יגיד לי מחר: זה לא מגדל.
עמרם מצנע: מה אתה רוצה ממנו?
עמרם מצנע: האם הסעיף הזה מקובל עליך?
<סלימאן עראף: לא.
<סלימאן עראף: הגידול.
<סלימאן עראף: מה זה מגדל?
עמרם מצנע: "אחד האחראים לפחות בה הוא בעל ידע".
עמרם מצנע: אחר כך, אני מבין, יש אמירה מה זה אומר.
<אודליה אסולין דגני: סעיף קטן (1) מדבר על האחראי על החזיריה.
<אודליה אסולין דגני: סעיף קטן (ד) מדבר על עובדים.
<דגנית בן דב: האם אתה תעסיק אחראי שאין לו ידע?
<דגנית בן דב: זה האינטרס שלך.
<דגנית בן דב: מדובר על האחראי או על אחד האחראים.
עמרם מצנע: לגבי סעיף קטן (1), יש אחר-כך פירוט למה התכוונתם.
<דגנית בן דב: פירוט הרבה יותר רחב לגבי פעולות שונות להכשרה - - -
עמרם מצנע: של מה זה בעל ידע.
<עידו בן יצחק: מה שאתם רוצים להגיד זה שאחד האחראים הוא עובד מיומן?
<דגנית בן דב: מעבר למיומן.
<אודליה אסולין דגני: האחראי הוא הרבה יותר מעובד מיומן.
<אודליה אסולין דגני: אנחנו מבחינים בין אחראי לבין עובדים.
<אודליה אסולין דגני: זאת אומרת, סעיף קטן (1) מדבר על אחראי על החזיריה.
עמרם מצנע: אתם כותבים פה "אחד האחראים לפחות בה הוא בעל ידע בגידול חזירים".
עמרם מצנע: צריכה להיות באיזה מקום הגדרה מה זה בעל ידע בגידול חזירים.
עמרם מצנע: מי קובע שהוא בעל ידע?
עמרם מצנע: האם הוא צריך לקבל איזה אישור ממישהו, למשל מד"ר פוצי?
<רמי כהן: אדוני היושב-ראש, בסעיף 26 יש פירוט מה זה עובד מיומן ואיך מאשרים.
<עידו בן יצחק: בסעיף 26 הוא עובד מיומן, פה לא מוזכר עובד מיומן.
<עידו בן יצחק: אם הכוונה היא שאחד האחראים לפחות הוא עובד מיומן, אז כך צריך להגיד את זה.
<עידו בן יצחק: זאת אומרת, אם הכוונה היא שאחד האחראים לפחות הוא מי שהוכשר לפי סעיף 26.
עמרם מצנע: לקשור אותו לסעיף 26.
<רמי כהן: ההערה במקומה.
<רמי כהן: אפשר בהחלט.
עמרם מצנע: סעיף קטן (1) צריך לקשור לסעיף 26.
עמרם מצנע: אחד האחראים לפחות הוא בעל ידע - - -
<עידו בן יצחק: הוא עובד מיומן.
עמרם מצנע: הוא עובד מיומן, על-פי הפירוט בסעיף 26.
<רמי כהן: בהחלט כן.
עמרם מצנע: את מתקנת?
עמרם מצנע: אנחנו מאשרים עם התיקון.
עמרם מצנע: בעד סעיף 3 – פה אחד
עמרם מצנע: זו הערה נכונה.
<עידו בן יצחק: סעיף 4.
<עידו בן יצחק: מרחב.
<יוסי כהן: לטור א', (4) ו-(5) לא רלוונטיים, כי ממילא חזירים נכנסים לכלוב וגדלים באותו כלוב, אבל להערכתי המשמעות של סעיף (2) ברוב המשקים בארץ היא הורדה של נפח הפעילות במיידי אם רוצים לעמוד בתקן הזה, ב-15%-10%.
<סלימאן עראף: יותר.
<יוסי כהן: אפילו יותר.
<יוסי וולפסון: המספרים האלה משקפים את ההנחיות שקיימות בשטח כבר יותר משנה, ועד כמה שאני מבין כל המגדלים כבר עומדים בהן, אז אני לא רואה פה שום ירידה של נפח פעילות.
<יוסי וולפסון: אני חייב להגיד, אלה מספרים מאוד קטנים.
<יוסי וולפסון: זה מספרים שמאפשרים לחזירים לשכב אחד ליד השני צמודים על הצד, בלי להשאיר שטח פנוי ליד האבוסים, בלי להשאיר שטח פנוי לעשיית הצרכים.
<יוסי וולפסון: זה המינימום שבמינימום כדי שהתקנות יעברו, וחשוב לנו שהן יעברו.
<יוסי וולפסון: אנחנו לא ניכנס פה לתחשיבים ולמספרים, אבל זה באמת מספרים מינימליסטיים ביותר שמשקפים מצב קיים.
<שאול פוצי: לפי היכרותי עם המשקים יכול להיות שבמספר משקים בודדים תהיה בעיה של צפיפות בשלב האחרון של הפיטום, כמו שאני מכיר אותם, עקב ניצול לא נכון של כל השטח הזמין.
<שאול פוצי: לכל השלבים בין גמילה עד לחמישה חודשים, כמו שאני מכיר את החזירים, השטח מספיק.
<יוסי כהן: אם מסעיף (2) במקום "מעל 10 עד 20" תעשו מעל 10 עד 25", תכניסו יותר מגדלים שיעמדו בחוק.
עמרם מצנע: משקל החזיר מ-10 עד 25 קילו?
עמרם מצנע: למה התכוונת?
<יוסי כהן: בסעיף (2) כתוב - -
<רמי כהן: משקל החזיר.
<יוסי כהן: "מעל 10 עד 20 – 0.35".
<יוסי כהן: להערכתי אם את ה-20 נשנה ל-25 נביא יותר אנשים שומרי חוק במדינת ישראל, וזה לא נורא.
<שאול פוצי: חלוקת המשקלים היא במקביל לחלוקת המשקלים המקובלת בהנחיות האירופיות.
<שאול פוצי: היינו צריכים לשנות את כל החישובים.
<שאול פוצי: שוב אני אומר, להערכתי פה ושם יהיו בעיות קטנות, אפשר לפתור אותן, בין 80 עד ל-100 קילו, עקב ניצול לא תקין של השטחים.
עמרם מצנע: אנחנו נאשר את זה כמו שזה בלי לעשות תיקונים.
עמרם מצנע: אני מניח שבסוף התקנות יש זמן להתארגן.
<רמי כהן: ודאי.
<רמי כהן: בעד סעיף 4 – פה אחד
<סאהר פאהדן: לעמוד בתנאים כאלה אתה אומר להפחית את מספר החזירים, זה מוריד את הפרנסה.
<סאהר פאהדן: אין לנו שטח, עוד לא פתרנו את הבעיה.
עמרם מצנע: אנחנו מאשרים את זה לפי מה שהוצג פה.
<סאהר פאהדן: מה זאת אומרת?
עמרם מצנע: שזה מאושר.
עמרם מצנע: אלה התקנות.
עמרם מצנע: סעיף 5.
עמרם מצנע: הערות כלשהן על סעיף 5?
עמרם מצנע: אנחנו מאשרים את סעיף 5.
עמרם מצנע: בעד סעיף 5 – פה אחד
עמרם מצנע: הערות על סעיף 6?
<יוסי וולפסון: כן, זה המקום לדבר על הנושא של הרפד.
<יוסי וולפסון: גם אם אנחנו לא מדברים על רפד כחובה מיידית, יכול להיות שצריך איזו הוראה שחזיריה חדשה, חזיריה שמקימה את עצמה מחדש, תעבור לשיטה הזאת.
<יוסי וולפסון: השיטה הזאת, כמו ששמענו, היא באמת הפתרון גם לבעיות הרווחה, גם לבעיות הסביבה, וצריך למצוא איזה תהליך שנעבור כדי להגיע למצב שיותר ויותר חזיריות ייבנו כך בעת הזאת.
עמרם מצנע: נראה לי הגיוני שאם מוקמת חזיריה חדשה, אפשר לדרוש את זה, אבל לדרוש מחזיריה שמשפרת את עצמה, אז אף אחד לא ישפר את עצמו.
<רמי כהן: מניסיוננו בתחום הלולים והרפתות מעיד על זה שהמגדלים באופן טבעי, כשהם עושים משהו חדש, הם הולכים כבר ליותר מודרני וליותר נכון, ואנחנו סומכים על הרצון שלהם והיכולת, כי יש להם אותו אינטרס בדיוק כמו שלנו.
<רמי כהן: ראינו שזה בא לידי ביטוי גם בלול וגם ברפת.
<יוסי וולפסון: אני אגיד למה חשוב לדעתי לעשות את זה בתקנות.
<יוסי וולפסון: אני חושב שמבחינת בעלי החזיריות זה משהו שהם ייקחו.
<יוסי וולפסון: הקושי, כמו שאני מבין, מדברים שאני שומע מהרשויות מקומיות.
<יוסי וולפסון: רשויות מקומיות שמאוד שמחות שיש אצלן חזיריות שמשלמות ארנונה, ושמענו שהיא משלמת לא לפי משק חקלאי, אלא לפי שימוש תעשייתי - - -
<סלימאן עראף: סליחה, יש לך רשות אחת בכל ישראל.
<סלימאן עראף: על איזה רשויות אתה מדבר?
<יוסי וולפסון: על אעבלין אני מדבר.
עמרם מצנע: בכוח שלהם הם גם יכולים להחליף את ראש הרשות אם הוא לוקח יותר מדי ארנונה.
<סלימאן עראף: יש לך רשות אחת, על איזה רשויות אתה מדבר?
<יוסי וולפסון: אם באים לרשות הזאת - - -
עמרם מצנע: גם ברפד המרחב הזה סגור, אז זו אותה ארנונה.
<יוסי וולפסון: לרשויות האלה כנראה יש סרבנות פוליטית לדברים האלה - - -
<רמי כהן: כשיקימו משהו חדש זה יתבצע מעצמו.
עמרם מצנע: נכניס את זה לתקנות.
עמרם מצנע: צריך להגדיר חזיריה חדשה.
<יוסי וולפסון: אפשר להגדיר, חזיריה שהוקמה אחרי.
עמרם מצנע: יש משק, במשק בטח יש כמה - - -
עמרם מצנע: חברים, אי-אפשר כך, אני רוצה שרגע נבין, כי לא ביקרתי אף פעם בחזיריות שלכם.
עמרם מצנע: זה היה לפני הרבה מאוד שנים כשהייתי, וזה באמת היה גועל נפש.
עמרם מצנע: המשק יש לו ודאי מספר חזיריות או שזה משהו אחד גדול?
עמרם מצנע: מה זה חזיריה חדשה?
עמרם מצנע: האם במשק מסוים מקימים מתקן חדש או שזה משק חדש?
<אורן לזימי: אין דבר כזה.
<סלימאן עראף: אין דבר כזה.
עמרם מצנע: אין מה?
<אורן לזימי: משק חדש.
<שאול פוצי: משק הוא מפעל.
<שאול פוצי: החברה בתוכו מחולקת למספר חלקים או אזורים.
עמרם מצנע: נניח שאתה רוצה להכניס לתקנות שבחזיריה חדשה אפשר יהיה לעבוד רק בשיטה של רפד.
<שאול פוצי: באזור אעבלין, איפה שמותר לגדל חזירים, בהנחה שבן-אדם שמגדל על שטחו אישור מהמועצה לגדל חזירים, לפתוח חזיריה חדשה שלא היתה עד נכון להיום, החזיריה החדשה תהיה בהתאם להוראות גידול על רפד, או מגדל שרוצה לשפץ או להרחיב את החזיריה שלו, זה לגיטימי, ואישור ההרחבה יהיה בתנאי שהגידול יעבור להיות על רפד.
<אורי צוק בר: הרחבה זה כבר בעייתי, כי אז יהיה לו חלק כך וחלק כך.
<אורי צוק בר: זה מסבך את המגדל.
עמרם מצנע: לא נכניס את זה בתקנות.
<יוסי וולפסון: יכול להיות שזה משהו שעוד אפשר לחשוב עליו – אני יודע שגם מנכ"ל משרד החקלאות וגם אני צריכים להגיע לישיבה בתל-אביב ממש בקרוב, אנחנו חייבים לזוז – יכול להיות שאפשר להשאיר את הנקודה הזאת פתוחה גם לשיח, לראות בדיוק מה החסמים שקיימים ואם הם ניתנים להסרה, כי נדמה לי שיש אינטרס משותף של כולם לעשות את זה.
עמרם מצנע: אנחנו לא יכולים למשוך את זה יותר, אנחנו צריכים היום לאשר את התקנות.
עמרם מצנע: בסוף נקבע, כפי שכבר שאלתי את משרד החקלאות, שזה יהיה לתקופה, נגיד שלוש פלוס אחת, מה שעושים בדרך כלל, ואז אפשר יהיה לפתוח את הדברים האלה מחדש.
<רמי כהן: בהחלט.
עמרם מצנע: דרך אגב, בנוסף לאישור התקנות אנחנו גם נוציא סיכום שבו נפנה למשרד החקלאות, למשרד הפנים, כדי להיכנס ולהתמודד בצורה רצינית ואמיתית עם היכולת להקצות שטחים חדשים במקומות אחרים בארץ, ששם יאפשרו כמובן את כל התפיסות הכי מתקדמות, כי זה נושא שייקח זמן – קואליציות-אופוזיציות שלנו.
עמרם מצנע: אנחנו נניע עבדות מטה בעניין.
<רעות הורן: אפשר להגיד עוד מילה?
עמרם מצנע: מילה.
<רעות הורן: נתתי עד עכשיו ליוסי לייצג אותנו, כי הוא מבין בנושא הזה הכי הרבה.
<רעות הורן: ביקרתי בכמה חזיריות בחיי, בין השאר גם בלהב ובגליל, והמראות האלה של החזירים שלוקחים אותם וחותכים אותם, אני לא מורגלת במראות כאלה.
<רעות הורן: הן לא מראות שיעזבו אותי.
<רעות הורן: ואם יש שיטה, ויש שיטה - - -
עמרם מצנע: תיכף נגיע לזה.
עמרם מצנע: עוד לא הגענו לזה.
<רעות הורן: אנחנו עכשיו מדברים על הסעיף הזה - - -
עמרם מצנע: על סעיף 6.
<רעות הורן: כן, על סעיף 6, על הרפד, שיכול למנוע את החיתוכים.
עמרם מצנע: על-ידי הגדלת המקום.
<אורי צוק בר: אם יהיו יישובים חדשים, אז אפשר לדבר על זה.
<רעות הורן: אני רוצה להבהיר נקודה.
<רעות הורן: יש הגדלת מקום ויש משחק עם קש.
<רעות הורן: זה שעמום קיצוני מה שקורה שם, שלא ראיתי כמוהו בחיים.
<רעות הורן: זה פשוט כל החיים שלך לשבת ולהסתכל לקיר.
<רעות הורן: זה לא שעמום שאנחנו מכירים, שאין לנו מה לראות בטלוויזיה, זה משהו יוצא דופן.
<רעות הורן: זה גורם להם להיכנס למצוקה ולהתחיל לנשוך אחד את השני.
<רעות הורן: אם עושים כמה דברים קטנים, בסופו של דבר זה גם לכם ישתלם.
<רעות הורן: יש נכונות ומשרד החקלאות, לפחות לפי התשובה שהוא נתן לחברת הכנסת זנדברג בשבוע שעבר במליאה, כן היתה נכונות להתקדם לכיוון הזה, בואו נראה איך אפשר לעשות.
<רעות הורן: אם לא, אחרי זה תהיה בכייה לדורות.
עמרם מצנע: בסדר, גברתי.
עמרם מצנע: אנחנו צריכים את התקנות סוף-סוף לאשר.
עמרם מצנע: נדמה לי שעל דעת כולם עדיף שיהיו תקנות מאושרות מאשר המצב היום, שאין תקנות.
עמרם מצנע: אם יש זמן, אם יש נכונות במשרד החקלאות, במגדלים, למצוא את הפתרונות האלה, לאו דווקא צריך להכניס את זה עכשיו בתקנות.
עמרם מצנע: אם הרצון הטוב הזה קיים, הם יעשו את זה.
עמרם מצנע: זה בתחום סמכותם ויכולתם.
<רעות הורן: זה דורש עבודה.
<רעות הורן: אם זה לא ייעשה עכשיו, כמו שאתה יודע, דברים מתקבעים.
<רעות הורן: הזמני הוא הקבוע.
עמרם מצנע: אנחנו נכניס את זה בסיכום, אבל בתקנות כרגע זה מורכב להתחיל ולקבוע איך יוצרים גירויים שלא ישעמם לחזירים.
עמרם מצנע: זו תהיה מילה מתה.
<רעות הורן: אני מדברת ספציפית על הגידול - - -
עמרם מצנע: בסדר, אז אני עונה לך ספציפית שאי-אפשר כרגע בתקנות למצוא מונח, שיהיה לו גם ערך משמעותי ולא סתם משפט סיסמתי.
עמרם מצנע: אני מבין שיש נכונות לשבת על זה.
עמרם מצנע: יש לכם הצעה למשפט אחד קולע שיכול להתמודד עם הבעיה?
<יוסי וולפסון: יש הגדרה של לול חדש בתקנות התרנגולות, אפשר ליישם אותה.
עמרם מצנע: האם יש לכם הצעה למשפט אחד – נראה אחר-כך איפה אפשר להכניס אותו – שנותן כיוון?
<יוסי וולפסון: חזיריה חדשה תוקם כחזיריה על רפד.
עמרם מצנע: אנחנו לא מכניסים לפה חזיריות חדשות.
<יוסי וולפסון: חזיריה חדשה היא חזיריה שהוקמה אחרי כניסתן לתוקף של תקנות אלה, או חזיריה חדשה – חזיריה חדשה שהוקמה יותר משנתיים אחרי כניסתן לתוקף.
עמרם מצנע: סעיף 6 אושר.
עמרם מצנע: בעד סעיף 6 – פה אחד
עמרם מצנע: סעיף 7 אושר.
עמרם מצנע: בעד סעיף 7 – פה אחד
עמרם מצנע: סעיף 8.
<אודליה אסולין דגני: יש לנו תיקון קטן בסעיף 8(4) "בשעות החשיכה" ולא "בשעות ההחשכה".
<רמי כהן: טעות הגהה.
עמרם מצנע: לגבי סעיף קטן (8).
<סלימאן עראף: לגבי סעיף קטן (8), איך אפשר במדינת ישראל לשמור על 27 מעלות?
<שאול פוצי: הפעלת מתקני אוורור והתזה.
<שאול פוצי: הטמפרטורה תעלה.
<סלימאן עראף: עם כל הכבוד, אי-אפשר לעשות דבר כזה.
<ג'ול עראף: גם אם תפעיל את כל המאווררים והמתזים, זה לא יעזור.
<שאול פוצי: הכוונה היא לא למזג בקופסה סגורה עם מיזוג אוויר.
<שאול פוצי: הכוונה היא שבאופן אוטומטי, כל עוד הטמפרטורה תעלה ל-27 מעלות, בכל משק יהיו מערכות לאוורור ולהתזה.
<סלימאן עראף: זה לא מה שכתוב.
<סלימאן עראף: פה כתוב ש"לא יותר", לא תעלה.
<סלימאן עראף: זה לא יכול להיות.
<סלימאן עראף: לא נגיע ל-27 מעלות בקיץ.
<רמי כהן: נשנה את הניסוח.
<רמי כהן: אפשר.
<יוסי וולפסון: הטמפרטורה שבה חזירים מתחילים להיכנס למקווה עם מים כדי להתפלש ולהוריד את טמפרטורת הגוף זה 17 מעלות, ומעל 23 מעלות זה כבר טמפרטורה שבמקומות אחרים לא מקובל להחזיק חזירים.
<יוסי וולפסון: פה אני רוצה שהתקנות יתקבלו, אני לא מעיר ולא מתווכח על המספרים, אבל שוב זה מספרים שקשה לבלוע אותם מבחינת טמפרטורת הנוחות של חזיר.
<יוסי וולפסון: הם הרבה מעל טמפרטורת הנוחות של חזיר.
<שאול פוצי: אם כך, כמעט באף מדינה בעולם לא היו יכולים לגדל חזירים.
<שאול פוצי: אני חושב, כרופא וטרינר שמתעסק בזה הרבה, מספר שנים, ששמירת טמפרטורה מינימלית לגורים ולגמולים והפעלה אוטומטית של מתקנים כשהטמפרטורה עולה לראשי פיטום ורבייה זו פשרה טכנית.
עמרם מצנע: כשאתה קובע בתקנה מספר, אז מחר בא פקח, הוא שם את הטרמומטר, זה אומר לו 28 מעלות, טראח, קנס.
<שאול פוצי: ב-28 מעלות הקנס רק אם לא הופעלה המערכת לאוורור או להתזה.
<דגנית בן דב: הניסוח צריך להיות: עלתה הטמפרטורה על 27 מעלות, יופעלו אמצעי - - -
<רמי כהן: הניסוח שלנו היה לקוי ונתקן שכאשר מגיעים ל-27 מעלות יופעלו אמצעי אוורור והתזה.
עמרם מצנע: זה עונה, אני חושב, על הבעיה.
<דגנית בן דב: עלתה הטמפרטורה על כך וכך יופעלו אמצעי - - -
<אורן לזימי: גם איפה שהגורים.
<סלימאן עראף: הופעלו המאווררים והגענו ל-30 מעלות.
<סלימאן עראף: מה עושים?
<שאול פוצי: הפעלת את המאווררים.
<שאול פוצי: אנחנו יודעים שאתה לא יכול למזג את מדינת ישראל.
<שאול פוצי: זה מקובל.
<סלימאן עראף: אז מה עושים?
<סלימאן עראף: צריך להתייחס לזה.
<סלימאן עראף: מחר תהיה תקנה חדשה ותכניס אותי לבית הסוהר לשישה חודשים.
<שאול פוצי: למה?
עמרם מצנע: הוויכוח הוא על טרמינולוגיה.
עמרם מצנע: מה שהוא אומר לך שגם בגורים וגם בגמולים זה אותו דבר.
<יוסי וולפסון: בגורים ובגמולים אתה מחמם ופה אתה מקרר.
<שאול פוצי: לגורים ולגמולים הטמפרטורה היא לא פחות מכך וכך, כי כשהם נולדים, הם חייבים טמפרטורה גבוהה.
<שאול פוצי: לפיטום ולראשי הרבייה אנחנו יודעים שאנחנו לא יכולים לתקן תקנה במזג האוויר של מדינת ישראל, אבל לפחות שמעל 27 מעלות יהיו מערכות אוטומטיות.
<אורן לזימי: זה ניסוח אחר לגמרי.
<שאול פוצי: יפה.
<שאול פוצי: זה עניין של ניסוח.
<שאול פוצי: זה עניין של חובת מיזוג אוויר.
<רמי כהן: אנחנו נעשה תיקון שאומר שברגע שזה מגיע ל-27 מעלות, אתה מפעיל את האוורור ואת המתזים, וזה יכול להמשיך לעלות הלאה.
<רמי כהן: ככל שהאוורור והמתזים עובדים, אנחנו לא נבקש ממך יותר.
<סלימאן עראף: צריך ניסוח - - -
<רמי כהן: זה ינוסח בהתאם.
<סאהר פאהדן: אם יש חום של 40 מעלות בחוץ, אתה יודע מהניסיון שלך שבפנים זה 50 מעלות, איך אתה יכול להפחית את זה?
<רמי כהן: הניסוח נותן מענה גם למה שאמרת.
עמרם מצנע: חברים, רגע.
עמרם מצנע: הבעיה היא בעיה ניסוחית.
עמרם מצנע: כלומר, מה שצריך יהיה לוודא שכתוב שהחובה המוטלת על המגדל, שאם הטמפרטורה עולה על 27 מעלות, הוא חייב להפעיל את האמצעים.
עמרם מצנע: גם אם זה מגיע ל-60, אין מה לעשות נגד זה.
עמרם מצנע: אני מניח שאתם תדאגו, כי אחרת החזירים ימותו.
<אורן לזימי: זה נזק שלנו.
<איתמר טס: איזה אמצעים?
<איתמר טס: אתה יכול להביא מאוורר קטן ולהגיד: הנה, אני עומד בתקנות.
<שאול פוצי: לגבי זה הייתי צריך עוד כמה ימים לעשות שיעורי בית ולהכניס בתקנה גם טבלה עם הכמות המינימלית של הזזת האוויר הנדרשת.
<שאול פוצי: חשבתי שלא צריך, אבל אם זאת השאלה, אפשר להכניס גם את זה.
<סלימאן עראף: מה זה רעש של "85 דציבלים"?
<סלימאן עראף: מה זה?
<סאהר פאהדן: איך אנחנו יכולים למדוד את זה?
<עידו בן יצחק: זו באמת שאלה איזה אוורור יוצא ידי חובה.
<רמי כהן: יעדכנו את זה בהתאם.
<אורן לזימי: הרעש בכל עת בחזיריה לא עולה, ואם אנחנו - - -
עמרם מצנע: אי-אפשר לדבר ביחד.
עמרם מצנע: אתם רוצים שנשמע אחד-אחד ונפתור את הבעיות.
עמרם מצנע: אתה מכניס פנימה גם מה סדר הגודל למטר קוב?
<אורי צוק בר: יש גם בעופות את זה, יש כמות אוויר למטר.
עמרם מצנע: לגבי רעש רציתם לדבר.
<אורן לזימי: כן, לגבי הרעש, סעיף קטן (2).
<אורן לזימי: מה שקורה שיש לנו קודם כול סיטואציות שבהן משפצים, בונים, עושים, מחדשים.
<סלימאן עראף: בזמן האכילה, במעבר חזירים.
<אורן לזימי: עובדים בעבודות מסגרות.
<אורן לזימי: בנוסף, החזירים עצמם, אני מניח שזה כבר משהו שמבינים כולנו, הם צועקים.
<יוסי וולפסון: 85 דציבלים זה המון, זה רעש אדיר.
<אורן לזימי: זה רעש חזק, הוא בטוח עולה על 85 דציבלים.
<אורן לזימי: שוב, זה עניין של ניסוח.
<אורן לזימי: אני לא חושב שאיזה פקח יבוא ויגיד לי: החזירה הזאת צועקת, אתה לא בסדר.
<אורן לזימי: זה עניין של ניסוח.
<שאול פוצי: זה לא רעש שנגרם מזה שחזירים מדי פעם - - -
<אורן לזימי: זה לא כתוב פה.
עמרם מצנע: תנו לו רגע לדבר.
<שאול פוצי: אף אחד לא בא ומטיל קנס כי ברבע השעה של חלוקת האוכל כל החזירים צועקים, או אימא קופצת על אימא שנייה.
עמרם מצנע: אז אתה צריך לתקן.
עמרם מצנע: כשאתה כותב "בכל עת", זה אומר שאין שום דקה שזה יכול לעלות על 85 דציבלים.
<אורן לזימי: מה עם שיפוצים?
<יוסי וולפסון: שיפוצים אתה לא עושה כשיש חזירים.
<אורן לזימי: מה זאת אומרת?
<אורן לזימי: אם אני עושה במחלקה ליד?
<יוסי וולפסון: אז זה לא מגיע ל-85 דציבלים.
<אורן לזימי: אם האבוס של הנקבה נשבר ואני צריך לבוא עם דיסק ולתקן - - -
<יוסי וולפסון: 85 דציבלים, אם אני לא טועה, זה פחות או יותר אותו רעש כשאתה שומע כשאתה עומד ליד מקדח אוויר.
<יוסי וולפסון: זה רעש מאוד-מאוד חזק.
<אורן לזימי: מה פתאום, זה ממש לא נכון.
<קריאה: זה 120 דציבלים.
<שאול פוצי: אלה תנאים בין לאומיים מקובלים.
<סלימאן עראף: דוקטור, צריך להגדיר מתי.
<אורי צוק בר: אנחנו נגיד "מתמשך", לא רגעי.
<אורן לזימי: יש העניין של עבודה ותחזוקה.
<סאהר פאהדן: - - -