GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חנן רטמן: אני יכול להציע הצעה.
<חנן רטמן: היות ולשלוף עכשיו יומנים, זה יהיה קצת מורכב ואולי גם לא כל כך אפשרי, אני מציע שאנחנו נשב עם לשכתך, היועצים המשפטיים שלנו יהיו כאן ב-14 לחודש, ונתאם לוחות זמנים שתרצה גם אותך וגם אותנו ונעדכן את הוועדה.
איתן כבל: אני שלוש יחידות במתמטיקה.
איתן כבל: למה לעשות חישובים?
איתן כבל: בוא נגיד שבפתיחת המושב, קרי בחודש הראשון של המושב – תראה איך הלכתי לקראתך – אתה כבר יכול לפרוט את האותיות ולא מלים.
רונן הופמן: נובמבר.
איתן כבל: וכך נסגור עניין.
<יונתן שפיגל: רק לציין שכבר נקבעות ישיבות עבודה על התקנות ולכן אין סיבה באמת לא לעשות זאת.
רונן הופמן: האם ארבעה חודשים זה זמן סביר בעיניכם?
רונן הופמן: אם כן, אנחנו מתכנסים לקראת תחילת נובמבר.
איתן כבל: אחרי ארבעה חודשים, אפשר גם מהסוף להתחלת התקנות.
רונן הופמן: לפרוטוקול.
רונן הופמן: זה סביר?
<חנן רטמן: אני רוצה להאמין שכן.
<חנן רטמן: אני מאוד רוצה להאמין שכן.
איתן כבל: אבל למה לא?
רונן הופמן: הוא לא אומר לא.
רונן הופמן: הוא אומר שהוא מאוד רוצה להאמין כן ואתה שואל אותו למה לא?
איתן כבל: ארבעה חודשים.
איתן כבל: הוא רוצה להאמין.
<חנן רטמן: כן.
<חנן רטמן: אם אנחנו נצליח במסגרת הזמן הזה והאילוצים.
איתן כבל: מצטער, האמונה שלי לא עבדה.
<חנן רטמן: איתן, אנחנו כבר אמרנו בעבר שסוגיית צער בעלי חיים, אנחנו התחלנו הכי מהר ולאט לאט מגיעים.
איתן כבל: אתם התקדמתם יפה.
<חנן רטמן: ארבעה חודשים, זה נראה לי זמן סביר ואני מקווה מאוד שהלשכה המשפטית בתכניות העבודה שלה תעמוד.
איתן כבל: אדוני היושב ראש, אני מבקש לפרוטוקול, ועל זה אני רוצה שיוסכם.
איתן כבל: אנחנו מצביעים בקריאה ראשונה ואנחנו קובעים לפרוטוקול שבמידה ובאחד מימי החודש הראשון של חזרתנו מכנס החורף, אם עד אז התקנות לא יובאו, זה יובא לקריאה שנייה ושלישית.
רונן הופמן: בנוסח המקורי.
איתן כבל: בנוסח המקורי.
איתן כבל: אם לא, זה לא יבוא.
איתן כבל: אני גם אומר לך את זה מהניסיון.
איתן כבל: כך אני עובד בתקנות.
איתן כבל: אני בעד תקנות אבל אני רוצה שהדברים יצאו לפועל.
<חנן רטמן: אני רוצה להאמין שאנחנו מביאים את זה במושב הקרוב, אז נסיים את זה.
רונן הופמן: אם כך, אין בעיה לקבל את התנאי שמציע המציע.
<חנן רטמן: במושב החורף.
<יהודית גידלי: כנס החורף מתחיל ב-19 באוקטובר.
<יהודית גידלי: תנו תאריכים מ-19 באוקטובר ואילך.
<חנן רטמן: אני לא רוצה לעשות את זה כך.
<חנן רטמן: אני צריך לעשות את זה בתיאום.
<חנן רטמן: יש כאן לפחות ארבעה גורמים שצריך לעשות את זה אתם.
<יהודית גידלי: אין בעיה.
<יהודית גידלי: אני רוצה לדעת מתי לקבוע.
<חנן רטמן: אנחנו נשב עם חבר הכנסת המציע, נהיה כאן לאורך השבועות הקרובים עד תום המושב ונקבע לוחות זמנים מסודרים.
<חנן רטמן: לעשות את זה כלאחר יד, זה לא אחראי מצדנו וגם עבור המציע.
איתן כבל: בכל הכבוד, אדוני היושב ראש, אני מתעקש.
<חנן רטמן: חבר הכנסת כבל, ההתחייבות הייתה ההצמדה והמתנה לנוסח הממשלתי.
<חנן רטמן: אני מצפה שתכבד את ההסכם.
איתן כבל: אני הכי מכבד.
איתן כבל: לא התחייבתי לתקנות.
איתן כבל: יכולתי לומר שההתחייבות הייתה לחקיקה.
איתן כבל: כל דבר שיכול לקדם את זה יותר מהר, טוב.
איתן כבל: אתה לא מבין שאתה בתשובה שלך שם את המשקולות לרגליים שלכם ואני לא מוכן לזה.
איתן כבל: אני רוצה שאתם תרחפו.
<חנן רטמן: יושב ראש הוועדה, אני יכול לקבוע עם חבר הכנסת לוחות זמנים?
רונן הופמן: אם הוא מוכן, בבקשה.
רונן הופמן: חבר הכנסת כבל, אתה מוכן שייקבע ביניכם תאריך.
<חנן רטמן: אנחנו נעדכן את הוועדה ברגע שנסיים.
איתן כבל: תזכור לבוא אתי בדברים וזה לא שאחר כך תגיד לי שבוועדה קבעו כך וכך.
איתן כבל: אני עכשיו הולך לקראתך בכללי המשחק למרות שלא מגיע לך.
איתן כבל: אני אומר את זה באמת ואני מדבר במובן הענייני, לא האישי.
רונן הופמן: אנחנו נקריא ונצביע.
<עידו בן יצחק: תיקון סעיף 19 בסעיף 19 לחוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים), התשנ"ד-1994 (להלן – החוק העיקרי), במקום פסקה (6) יבוא: (6) תנאים והוראות בעניין מסירה לאימוץ של בעלי חיים.
<עידו בן יצחק: אני כבר אעיר בהקשר הזה שהנוסח שמוצע כאן הוא די עמום ויש דברים שנצטרך לחדד לקראת הקריאה השנייה והשלישית ולומר במפורש את הנושאים של עיקור וסירוס ואולי דברים נוספים.
<יונתן שפיגל: חשוב לקבוע פגישת עבודה לפני הכנה לקריאה שנייה ושלישית כדי שנגיע מוכנים.
<אושרת דיין: לגבי הכנסת המרכז לגביית קנסות.
<עידו בן יצחק: עוד לא קראתי את זה.
<אודליה אסולין דגני: אני רוצה להעיר שנדרש כאן סעיף נוסף לצורך התקנות בנושא של מסירה לאימוץ שהוא שמירה על מסמכים.
רונן הופמן: תיעוד.
<אודליה אסולין דגני: שמירת מסמכים שזה משהו שגם עולה מהצעת החוק המקורית.
<אודליה אסולין דגני: להוסיף סעיף 7 שמדבר על שמירה על מסמכים ונוכל להעביר נוסח גם בנושא הזה.
רונן הופמן: הערה חשובה.
<עידו בן יצחק: תוספת סעיף 19א אחרי סעיף 19 לחוק העיקרי יבוא: "19א אגרות שר החקלאות רשאי בתקנות לקבוע באישור ועדת החינוך והתרבות של הכנסת, אגרות בעד שירות, היתר, תעודה, אישור, בדיקה או פעולה אחרת הנוגעת ליישומן של הוראות לפי החוק, ובלבד שהוראות בעניין אגרות המשולמות לרשויות מקומיות ייקבעו בהסכמת שר הפנים.
<עידו בן יצחק: על גביית אגרות לפי סעיף זה יחול חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ"ה-1995".
<אושרת דיין: אני הממונה במחלקה המשפטית במרכז לגביית קנסות.
<אושרת דיין: יש הסכמה עקרונית שמרכז לגביית קנסות יגבה את האגרות ובלבד שהן לטובת אוצר המדינה וזה חשוב להדגיש.
<אושרת דיין: על הנוסח נגיע להסכמה אחר כך.
רונן הופמן: אני לא הבנתי את ההערה.
רונן הופמן: אם אפשר לחזור עליה.
<אושרת דיין: הנוסח כפי שהוא נראה כרגע, הוא בעצם לא מבחין בין אגרות שמשולמות לרשויות מקומיות לבין אגרות שמשולמות לטובת אוצר המדינה.
<אושרת דיין: המרכז לגביית קנסות מוסמך רק לגבות אגרות לטובת אוצר המדינה ולכן חשוב שתהיה הבהרה כזאת.
<עידו בן יצחק: נבהיר את זה.
<עידו בן יצחק: שיהיה ברור שבעצם הנוסח הזה של האגרות, אנחנו אמנם דנים בו בהקשר של העיקור והסירוס, אבל הוא בעצם מאפשר גביית אגרות בכלל החוק, הוראות אחרות שיש בחוק.
רונן הופמן: אני מבקש להעמיד להצבעה את שני הסעיפים הללו.
איתן כבל: אני מחליף את חבר הכנסת חיליק בר.
רונן הופמן: הצעת החוק אושרה.
רונן הופמן: תודה לנוכחים.
<סיגל דונגי סלונים: אני רוצה להוסיף משהו.
<סיגל דונגי סלונים: הצעת החוק לא לנגד עיני אבל רציתי לבקש ולהמליץ להוסיף משהו.
<סיגל דונגי סלונים: כלבים אמורים להיות משובבים.
<סיגל דונגי סלונים: כלומר, אנחנו צריכים להזריק להם שבב אלקטרוני במועד חיסון הכלבת בגיל שלושה חודשים.
<סיגל דונגי סלונים: הזרקת השבב, בניגוד לזריקות אחרות, בניגוד למתן חיסונים, נעשית על ידי מחט עבה מאוד.
<סיגל דונגי סלונים: זאת אמנם פעולה זריזה אבל היא מכאיבה והיא לא סימפטית, במיוחד כאשר היא נעשית בגורים צעירים כל כך ובמיוחד בכלבים מגזעים ננסיים.
<סיגל דונגי סלונים: רציתי להמליץ שבמועד העיקור, תחת אותה הרדמה, יינתן גם השבב האלקטרוני.
<דגנית בן דב: יש כאן בעיה כי חובת סימון בשבב היא בחוק אחר, החוק להסדרת הפיקוח על כלבים.
רונן הופמן: כן, אבל זה לא נכנס לעצם הצורך.
<דגנית בן דב: נכון, אבל עלולה להיות כאן בעיה, במיוחד כאשר מדובר בהגדרת גיל.
<דגנית בן דב: בדרך כלל העיקור הוא בגיל יותר מבוגר מגיל חיסון הכלבת הראשון.
<דגנית בן דב: חיסון הכלבת הראשון, השבב חייב להיות מוצמד.
<סיגל דונגי סלונים: לא מדובר כאן על עיקור של בעלי חיים צעירים מאוד לפני מסירתם לאימוץ?
<דגנית בן דב: על המועד המינימלי עוד יהיו דיונים.
<דגנית בן דב: זה יופיע בתקנות אבל אני בספק אם זה ישונה.
איתן כבל: זה עלול לייצר הגבלה.
<יונתן שפיגל: יהיה דין ודברים על זה במסגרת התקנות.
איתן כבל: יהיה דין ודברים.
איתן כבל: אם זה יתאפשר, בסדר.
<סיגל דונגי סלונים: יש איזשהו עוול שלפי דעתי נוצר כלפי בעל החיים, אם הוא עובר הרדמה ולא מקבל את השבב תחת אותה הרדמה, אם ההרדמה נעשית במועד סמוך של מספר שבועות או אפילו חודשים ממועד חיסון הכלבת.
<סיגל דונגי סלונים: לדעתי אין הצדקה להרדים חיה ולא לתת לה את השבב האלקטרוני.
איתן כבל: נשמע הגיוני.
<סיגל דונגי סלונים: זאת פעולה מכאיבה.
<סיגל דונגי סלונים: פעולה לא נעימה.
<יונתן שפיגל: לדעתי זה נכון מאוד.
<יונתן שפיגל: אני חושב שהפרקטיקה היא שמי שעושה עיקור מוקדם באמת עושה את זה אבל זאת נקדוה.
<אבי צרפתי: לא רק זה אלא שזה מאפשר תיעוד נכון של ביצוע הפעולה בבעל חיים ספציפי כי אחרת אתה לא יודע לשייך את זה לא באישורים ולא בחיסונים עצמם.
<יונתן שפיגל: אלה הערות נכונות שנכון שגם יידונו בתקנות.
רונן הופמן: תודה על ההערות ותודה לכם על ההשתתפות.
איתן כבל: תודה לכם.
עמרם מצנע: הדיון היום הוא דיון מהיר בנושא: בטיחות בדרכים ובמתקני שעשועים לקראת חופשת הלימודים.
עמרם מצנע: ביקש את הדיון חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.
ג'מאל זחאלקה: אני מגיש את ההצעה לדיון מהיר כמעט כל שנה.
ג'מאל זחאלקה: אני יכול להציג, יש לי כאן את הפרוטוקול של הישיבה האחרונה שהתקיימה בדיוק לפני שנה, ב-17 ביולי.
ג'מאל זחאלקה: כל הדברים וכל הטענות תקפות גם היום.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, הרבה הבטחות לשינוי המצב ותוצאות או שינוי אמיתי אין.
ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב ראש, עדיין כל שנה, כל קיץ מגיעים לבתי חולים יותר מ-1,000 ילדים שנפגעו בגני שעשועים.
ג'מאל זחאלקה: רובם כתוצאה מנפילה כאשר משטח בולם זעזועים מתאים, כמובן לפי סוג המתקן אין, עדיין אין פיקוח מסודר.
ג'מאל זחאלקה: אחריות למתקן היא של בעל המתקן בין אם זו הרשות המקומית או גוף אחר, אבל משרד הכלכלה הוא האחראי שהמתקנים יהיו בסדר.
ג'מאל זחאלקה: הבדיקות נעשות על מספר מצומצם, על כ- 5%-10% מהתקנים בארץ.
ג'מאל זחאלקה: מבחינת הילדים ומבחינת המשפחות לא משנה מיהו האחראי.
ג'מאל זחאלקה: מאז שאני מכיר את הנושא הזה אני מבין שיש כל כך הרבה גופים שמעורבים בנושא, למשרד החינוך יש יד, משרד התמ"ת ז"ל (משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה), שעכשיו זה משרד הכלכלה, לו יש יד ומעמד בנושא הזה, לרשויות המקומיות יש מעמד, גם למשרד הפנים יש נגיעה לנושא זה.
ג'מאל זחאלקה: בסופו של דבר הילדים סובלים מחוסר הפיקוח הנדרש כדי לטפל בפרשה הזאת.
ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב ראש, השנה הורחב הנושא גם לנושא של הבטיחות בדרכים בתקופת הקיץ.
ג'מאל זחאלקה: הנתון המדהים, יש לפניך את הדוח וארצה שתקרא את הנתון המדהים בעמוד השני מדוח עמותת "אור ירוק" שאומר:
ג'מאל זחאלקה: כל הילדים ההרוגים בגילאי 5-9 הם מהמגזר הערבי – כולם.
ג'מאל זחאלקה: כלומר זה הגיל הרלוונטי ביותר וזה הגיל שנפגע הכי הרבה גם במתקני שעשועים.
ג'מאל זחאלקה: אלו נתונים קשים.
ג'מאל זחאלקה: אני מבקש להציע הצעה פשוטה, היות והפגיעות הן גם בגני שעשועים, ניקח את זמן הבילוי של הילד בגן השעשועים, גם פה הפגיעות בישובים הערביים הו הכי גבוהות.
ג'מאל זחאלקה: המצב בגנים המוזנחים, לפעמים משיגים תקציב לעשות גן, אבל תקציב לתחזוקתו אין והתוצאה היא שהרבה מהגנים הם במצב קטסטרופלי.
ג'מאל זחאלקה: הדבר הכי מסוכן, היו מקרים של ילדים שמתו כשהם שנכנסו לגן מוזנח ולפעמים לגן שעשועים עזוב, הם השתמשו במתקנים במצב רעוע היו אפילו וילדים שמתו מהנושא הזה.
ג'מאל זחאלקה: בכפר קרע, הכפר שלי מת ילד שנכנס למתקן שעשועים שהוא פשוט עזוב, לא משתמשים בו בכלל.
ג'מאל זחאלקה: הוא ראה מתקן, קפץ עליו, נפל ומת.
עמרם מצנע: נפתחה חקירה משטרתית?
ג'מאל זחאלקה: זה היה זרוק ואפילו לא בתוך גן.
ג'מאל זחאלקה: זה היה זרוק בשדה, הוא עלה עליו, נפל ומת.
ג'מאל זחאלקה: קודם כול בנושא הזה, אני מקווה שנתחיל ושינקטו מספר צעדים.
ג'מאל זחאלקה: ראשית אני מציע וארצה לשמוע בעניין פסילת גנים, לא יתכן שיש גן פסול ופתוח.
ג'מאל זחאלקה: אני מתחיל מזה.
ג'מאל זחאלקה: יש גנים, הם לא רואים, אבל הם לא פסולים מסיבה פשוטה, הם לא נבדקו.
ג'מאל זחאלקה: אף אחד לא בדק אותם.
ג'מאל זחאלקה: אני מציע לאחראים כאן, למשרד הכלכלה, לבדוק דווקא באזורים שמיועדים לפורענות, להתחיל משם ביד קשה מאוד, פשוט מאוד לסגור גנים.
ג'מאל זחאלקה: אי אפשר לתת לילדים לשחק בגן שהוא במצב שמסכן את חייהם.
ג'מאל זחאלקה: להדק את הפיקוח דווקא במקומות כאלה.
ג'מאל זחאלקה: שיוצב גם שלט שהגן נעול, שלט שמזהיר בצורה ברורה מאוד שאסור להיכנס לגן הזה עד שהוא יתוקן.
ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב ראש, אני לא יודע, זה באמת חידה בשבילי, כיצד אפשר לחייב את הרשויות המקומיות לעשות פיקוח.
ג'מאל זחאלקה: החקיקה הקיימת קובעת שהאחריות של הרשות המקומית לדאוג שהמתקן יהיה תקין.
ג'מאל זחאלקה: הרבה מהרשויות המקומיות לא עושות את זה.
ג'מאל זחאלקה: לדעתי, לפחות שיהיה תקציב זמין לפיקוח אם לא לתיקון.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, שיהיה התקציב הזעום לפיקוח כי אולי לרשות המקומית אין את הכסף לתקן את הגן, אבל צריך שיהיה לה כסף לבדוק אותו – זה כסף קטן.
ג'מאל זחאלקה: אם הוא לא ראוי לפחות שייסגר.
ג'מאל זחאלקה: מדובר בסכנת נפשות.
ג'מאל זחאלקה: אני מקווה שגם בעניין תאונות הדרכים ייעשה מעשה בחודשי הקיץ.
ג'מאל זחאלקה: לפנינו הנתון המצמרר שרק ילדים ערביים נהרגים בתאונות דרכים,
ג'מאל זחאלקה: נתון לגבי גילאי 5-9.
ג'מאל זחאלקה: זה הגיל הקשה.
ג'מאל זחאלקה: זה נתון שאני פשוט לא תופס אותו.
ג'מאל זחאלקה: אני מקווה שאף ילד לא ימות, אבל שימותו רק ילדים ערביים?
ג'מאל זחאלקה: אני את זה לא ציפיתי.
ג'מאל זחאלקה: אני יודע שבתאונות חצר הם 90%, אבל 100% זה נתון קשה מאוד.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאפשר לצמצם בצורה רצינית את הפגיעות בגני שעשועים.
ג'מאל זחאלקה: המספרים השנתיים: מגיעים לבתי חולים בחודשי הקיץ כתוצאה מפגיעות אלה, כאמור טוב מאוד שיש ניטור ויש בדיקה, אבל המספרים נעים בין 1,000 ל-1,500 בשנה זה מספר גדול מאוד ואפשר לצמצם אותו עם פעילות מתאימה.
ג'מאל זחאלקה: אני רוצה שהילד והבת שלי ילכו לגן שעשועים תקני בקיץ.
עמרם מצנע: נמצא כאן מישהו ממשרד הכלכלה?
ג'מאל זחאלקה: בטח, הוא כל שנה מגיע ועם אותן הבטחות.
<איגור דוסקלוביץ: סגן מנהל התקינה במשרד הכלכלה.
<איגור דוסקלוביץ: נכון אמר חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה שפארקים לשימוש מתקני משחק לילדים נמצאים בבעלות של הרשויות המקומיות.
<איגור דוסקלוביץ: בהתאם להוראות התקן מי שחייב לתחזק את המתקנים האלה, לבדוק אותם ולפקח על תקינותם הן אותן רשויות המקומיות.
<איגור דוסקלוביץ: משרד הכלכלה מבצע פיקוח על עצם היישום של תחזוקת המתקנים שברשויות המקומיות.
<איגור דוסקלוביץ: מדי שנה אנחנו בודקים כ-200 מתקני משחקים מכספי הציבור.
<איגור דוסקלוביץ: מזמינים מעבדות מכספי הציבור וגם בודקים את הרשויות על הרמה והצורה שהן מתחזקות את המתקנים.
ג'מאל זחאלקה: אתה רוצה שאצטט מה אמרת בשנה שעברה, באמת אלו אותן מילים.
ג'מאל זחאלקה: אתה תקוע ב-200 שלך מתוך 5,000.
<איגור דוסקלוביץ: נכון, אבל לדעתי כאן אנחנו מבלבלים בין חובת שמירת החוק לבין הגוף האוכף.
<איגור דוסקלוביץ: הרשויות המקומיות הן אלה שחייבות לשמור על החוק, הן אלה שחייבות לתחזק את המתקנים.
<איגור דוסקלוביץ: משרד הכלכלה לא יכול להיות תחליף לרשות המקומית, לתקציבים שלהן וליכולת שלהן.
ג'מאל זחאלקה: מה אתה יכול לעשות?
ג'מאל זחאלקה: מהן השיניים שיש לך בנושא הזה?
<איגור דוסקלוביץ: השיניים שיש לנו, רשויות שאנחנו בודקים בהן נמצאים ליקויים ותחזוקה לקויה של המתקנים, להן אנחנו מוצאים צווים מנהליים לסגירת המתקנים.
<איגור דוסקלוביץ: אנחנו מפרסמים מודעות בעיתונות המקומית שמזהירות את התושבים של אותו אזור שמתקן כזה וכזה נמצא מסוכן.
<איגור דוסקלוביץ: אלו התהליכים שבידינו.
עמרם מצנע: לכמה רשויות בארץ יש תו תקן לגני המשחקים שלהן?
<איגור דוסקלוביץ: אין לי מספר מדויק, אבל לרוב הרשויות.
<איגור דוסקלוביץ: אין לי מספר מדויק.
<איגור דוסקלוביץ: בזמנו לפני שנה נתבקשנו על ידי אותה וועדה להמציא את המסמך.
<איגור דוסקלוביץ: המסמך הזה הומצא לוועדה עם המספרים של כמה רשויות נמצאות בתהליכים, כמה רשויות לא מגיבות לנו.
<איגור דוסקלוביץ: כרגע אין לי את המספרים, אבל לפני שנה הומצאו לוועדה המספרים.
עמרם מצנע: בשנה הבאה תבוא עם המספרים.
עמרם מצנע: כי אם שאלו אותך בישיבה הקודמת אז סביר שישאלו אותך שוב.
<איגור דוסקלוביץ: רוב הרשויות כן מתחזקות את המתקנים.
עמרם מצנע: לא שאלתי אם הן מתחזקות.
עמרם מצנע: שאלתי האם יש להן תו תקן.
<איגור דוסקלוביץ: לרוב הרשויות.
<איגור דוסקלוביץ: יש רשויות שעשו את תו התקן בעצמן או משתמשות בחברה שלישית להוצאת תו תקן, במקרה כזה נתחם הסכם משולש: מכון התקנים, הרשות - - -
עמרם מצנע: קשה להאמין שלרוב הרשויות יש.
<איגור דוסקלוביץ: אני אוכל לבדוק את הנושא ולהביא ממצאים חדשים נכונים להיום, אבל זה המצב.
ג'מאל זחאלקה: את אותה שאלה אתה שואל כל פעם.
עמרם מצנע: אני קונסיסטנטי, אני כראש הרשות בירוחם הייתי הישוב הראשון בארץ שניתן לו תו תקן.
עמרם מצנע: כדי לקבל תו תקן אתה צריך לחתום על הסכם החזקה עם חברה שיש לה את הרישוי לעשות את זה.
עמרם מצנע: כלומר, הרשות חייבת לא רק להביא את המתקנים למצב תקני, אלא לחתום עם חברת החזקה - - -
<איגור דוסקלוביץ: סליחה, היא לא חייבת.
<איגור דוסקלוביץ: יש את האופציה שהיא מבצעת בעצמה - - -
עמרם מצנע: או שהיא מבצעת בעצמה.
עמרם מצנע: כן, אבל לרוב הרשויות אין - - -
<איגור דוסקלוביץ: יש רשויות שמבצעות את זה בעצמן.
<איגור דוסקלוביץ: <קריאה:> השיטה שציינת היא השיטה הטובה ביותר.
עמרם מצנע: תשמע, אני גם הייתי ראש עיר גדולה.
עמרם מצנע: אין לך כלים אמיתיים לתקן מתקנים, להחליף אותם, לבסס אותם, לשים את הספוג.
עמרם מצנע: אתה צודק, אין חוק שמחייב אותן לחתום עם חברה.
עמרם מצנע: ברגע שאתה חותם עם חברה הסכם אז יש בסיס לכך שהמתקנים ישמרו.
ג'מאל זחאלקה: אני אבקש לשאול שאלה.
ג'מאל זחאלקה: באמת שאלת תם, פשוט כי אני מטפל בזה הרבה שנים, מה הדרך?
ג'מאל זחאלקה: אנחנו בוועדה כל שנה לועסים את אותן מילים.
ג'מאל זחאלקה: מהי הדרך להבטיח שהמתקנים יהיו תקינים ושמתקן לא תקני ופסול ייסגר.
ג'מאל זחאלקה: מהי הדרך?
ג'מאל זחאלקה: בהתייחס ל-5,000 ולא ב-200 שלך.
ג'מאל זחאלקה: אני בודק.
חנין זועבי: ג'מאל, רק לפני התשובה, אני לא יודעת אם התייחסת לבעיה של תקינות ובטיחות המשחקים בתוך בתי הספר - - -
עמרם מצנע: בתוך בתי הספר זה סיפור אחר.
עמרם מצנע: שם יש בהירות יותר גדולה של בעלי הבית - -
חנין זועבי: אבל רוב התאונות הן בבתי ספר.
עמרם מצנע: אין הרבה תאונות בבתי ספר.
חנין זועבי: היה דוח לפני שנתיים שאנחנו העלנו אותו פה בוועדה.
עמרם מצנע: בבתי הספר יש הרבה פחות.
עמרם מצנע: הבעיה היא בעיקר במרחב הציבורי מחוץ לבית הספר.
עמרם מצנע: אני מבקש לומר לך כמי שהיה ראש רשות במשך 15 שנה.
עמרם מצנע: אין תחליף להבנת האחריות ראש הרשות.
עמרם מצנע: אם ראשי רשויות יעמדו לדין, יעמדו לדין למשל על הסיפור שסיפרת, על כך שהם לא מימשו את חובת האחריות שלהם, אני אומר לך, לא צריך להעניש את כולם, אתה מעניש איש אחד או שניים וזו ההרתעה הכי טובה.
עמרם מצנע: <קריאה:> זה קיים, יש להם אחריות פלילית.
עמרם מצנע: אני לא אמרתי שאין להם, אבל תן לי שם של ראש רשות שעמד על זה לדין.
<אביטל אפל: משרד הכלכלה מוציא אזהרות כנגד.
<אביטל אפל: אנחנו יודעים שראשי רשויות לא עומדים לדין.
<אביטל אפל: אצלנו בארגון בטרם הייתה פנייה על נהריה לדוגמא, היו שם באמת מתקנים בגן שעשועים עם סיפורי מסמרי שיער על מפגעים מאוד חמורים וגם הביאו אלינו את התמונות, באמת היו כמה פגיעות אחת אחרי השנייה.
<אביטל אפל: אנחנו רוצים מאוד לחזק את ידיך, עד שלא ינקטו צעדים כנגד אותן רשויות - - -
עמרם מצנע: זה מביא אותי לידי מחשבה, צריך ליזום הצעת חוק - - -
ג'מאל זחאלקה: ישנה הצעת חוק.
עמרם מצנע: הצעת חוק שמחייבת את הרשויות המקומיות לעמוד בתו תקן?
<איגור דוסקלוביץ: זה ישנו, זה חייב, זה קיים בחוק.
<איגור דוסקלוביץ: פשוט הרשויות המקומיות לא מקיימות את הוראות החוק, זה הכול.
עמרם מצנע: החלק החשוב של החוק, אני לא בטוח שהוא קיים וזו החובה, או לחתום עם חברה על אחזקה או לקיים מחלקת אחזקה ברשות.
<איגור דוסקלוביץ: קיים.
עמרם מצנע: זה בחוק?
<איגור דוסקלוביץ: הוכרזה חובת תו תקן מכוח "חוק התקנים".
<איגור דוסקלוביץ: הוכרזה חובת תו תקן על מתקני משחקים - - -
עמרם מצנע: אני לא שואל על תו תקן.
עמרם מצנע: אני שואל האם יש חובה לחתום על הסכם אחזקה עם חברה או לקיים יחידת אחזקה ברשות.
עמרם מצנע: מה כן?
<איגור דוסקלוביץ: קיימת.
עמרם מצנע: אני מבקש שתשלח לי את זה, אני רוצה לראות את זה.
<רותם זהבי: כראש רשות אתה מחויב לבצע אחזקה ולעמוד בתקן 1498 במגרש המשחקים שיש לך בעיר.
<רותם זהבי: איך אתה תעשה את זה, זה עניין שלך.
עמרם מצנע: כנראה שזה לא מספיק.
<רותם זהבי: למה לא? זה חוק.
<רותם זהבי: זה לא תקן וולונטרי.
<רותם זהבי: זה תקן מחייב.
עמרם מצנע: חברים אני שואל אתכם, תן לי שם של ראש רשות אחת שעמד לדין.
<רותם זהבי: זה משהו אחר.
עמרם מצנע: זה לא משהו אחר.
<איגור דוסקלוביץ: נכון, זה סיפור אחר.
<איגור דוסקלוביץ: זה קיים בחוק.
<איגור דוסקלוביץ: הוכרזה חובת תו תקן שאומרת שאסור להחזיק ולתפעל מתקנים מבלי שיש תו תקן.
<רותם זהבי: אני מנהל תחום בטיחות במשרד החינוך.
<רותם זהבי: קודם כל לגבי משרד החינוך, אנחנו מבצעים ביקורות בתוך מסודות החינוך.
<רותם זהבי: אנחנו בודקים שיש לרשויות המקומיות אישור בטיחות למתקני משחקים.
עמרם מצנע: בתוך חצר בית הספר.
<רותם זהבי: אישור בטיחות לבית הספר זה לא מספיק.
<רותם זהבי: צריך שיבוא מישהו שהוא מומחה למתקני משחקים ויבדוק את מתקני המשחקים על פי התקן.
<רותם זהבי: נכון שברשויות שבמגזר הנושא הזה חלש, אבל יש הרבה מאוד התקדמות כי אנחנו מסייעים לרשויות בנושא הזה ומלמדים אנשים בתוך הרשויות איך לעשות את הבקרה הזאת.
<רותם זהבי: כלומר, לקחנו מהמגזר אנשים, בצפון, בדרום וכדומה, הכשרנו אותם איך בכלל לנהל את הבטיחות בבית הספר.
<רותם זהבי: בין השאר לימדנו אותם מה זה תקן 1498 ואיזה בדיקות הוא צריך.
<רותם זהבי: יש בדיקה חודשית בדיקה שנתית וכדומה.
<רותם זהבי: כעת אני אבקש לומר עוד משהו בנושא שלך, אני באמת רואה אותך שנה אחר שנה ואני ער לדיונים האלה, אני בהחלט מעריך את העניין הזה.
<רותם זהבי: אני חושב שהבעיה היא לא עוד - - -
ג'מאל זחאלקה: תפתרו את הבעיה אז לא נצטרך לדון שוב.
<רותם זהבי: הדברים האלה הם שינוי תרבותי, אין מה לעשות אלו דברים שלאט לאט מיושמים.
<רותם זהבי: - - -
ג'מאל זחאלקה: תרבות של השלטון, לא תרבות - - -
<רותם זהבי: גם תרבות שלטון וגם תרבות כוללת.
<רותם זהבי: נכון, הפתרון כאן הוא לא עוד חוק.
<רותם זהבי: הפתרון, אני היית קורא לך לארגן יחד עם המרכז לשלטון המקומי כנס שיעסוק בנושא של הסברה איך לתחזק ואיך להפעיל מתקני משחק ברשויות המקומות.
<רותם זהבי: לעשות את זה במקום מכובד, אולי לעשות אחד בדרום ואחד בצפון.
<רותם זהבי: אתה תוביל את זה, אתה תגיד את האני מאמין שלך ודרך זה ודרך המכובדים של הכפרים שיבואו וגם הרשויות, יבוא מכון התקנים ומשרד הכלכלה ומשרד החינוך – כל אחד יבוא ויגיד ואני אגיד וכדומה.
<רותם זהבי: אנחנו ביחד נוכל לגייס את האנשים, כך מגייסים את האנשים.
<רותם זהבי: זה שינוי תרבותי, שינוי תרבותי הוא לאט לאט ודווקא לא בעניין של הפטיש.
<יחיאל מונטג: אני מנכ"ל ומייסד עמותת "עיניים בדרכים".
<יחיאל מונטג: באתי לכאן כי זרקת כפפה לגבי המתחרש בתאונות דרכים ברשויות הערביות.
<יחיאל מונטג: כבר עשר שנים אנחנו מנסים להיכנס, הייתי כבר בכפר בקא אלגרביה, כפר קאסם, טורען, גלג'וליה, אחמד טיבי הפנה אותי לבית ספר שאחותי מנהלת ועד היום לא הצלחנו להניע את התהליך.
<יחיאל מונטג: אני מאוד אשמח אם אתה תרים - - -
ג'מאל זחאלקה: את מה לא הצלחת?
<יחיאל מונטג: אנחנו מיישמים מיזם בטיחות בסביבת בית הספר, מיזם שנמשך לאורך כל השנה.
<יחיאל מונטג: בקצרה על מה שהמיזם הזה עושה, אנחנו מגיעים במהלך של שבועיים-שלושה להנחיית ההורים איך להתנהל בסביבת בית הספר, עושים את זה יחד עם ארגון בטרם.
<יחיאל מונטג: אנחנו מטפלים בנושא תשתית.
<יחיאל מונטג: מתחיל תהליך בו ההורה מחכה בבוקר בנקודה מסוימת, מקבל את הילד, פותח לו את הדלת – כל המצב נהייה הרבה יותר בטוח ויותר מאורגן.
<יחיאל מונטג: אנחנו עושים את זה בהצלחה רבה כבר בלמעלה מ-160 בתי ספר בהרבה מאוד ישובים בכל הארץ,.
<יחיאל מונטג: אני מאוד אשמח אם מישהו מכם ירים את הכפפה, שייתן לי בית ספר אחד, אחד ויחיד, אצלך או אצלך בכפר, אבל בבקשה תלוו אותנו.
<יחיאל מונטג: יש סיכוי טוב שאנחנו כאן נעשה מעשה אמיתי ובהצלחה.
<צביקה באר: אני מעמותת "אור ירוק".
<צביקה באר: דיברנו על הדוח של היפגעות ילדים, חשוב להגיד שאנחנו רואים שהחופש הגדול זו תקופה בה נהרגים הרבה יותר ילדים ובני נוער מאשר במהלך כל השנה.
<צביקה באר: כמו שחבר הכנסת ג'מאל זחאלקה ציין, על פי דוח "אור ירוק" אנחנו רואים שההיפגעות במגזר הערבי היא הרבה יותר גדולה ולא רק בתאונות דרכים בגילאי 5-9 אלא גם בתאונות חצר.
<צביקה באר: פעוטות, 75% מהפעוטות שנהרגו בשנת 2013 היו במגזר הערבי.
<צביקה באר: אנחנו מדברים על תאונות חצר.
<צביקה באר: בשנה האחרונה 60% מהילדים ההרוגים בקיץ היו מהמגזר.
<צביקה באר: "אור ירוק" הולכת לשפר את התשתיות במגזר הערבי.
<צביקה באר: להפריד - - -
ג'מאל זחאלקה: סליחה, זה רלוונטי לדיון שלנו.
ג'מאל זחאלקה: 60% מהילדים שנפגעו בקיץ.
<צביקה באר: בקיץ, בחודשים יוני-אוגוסט.
<צביקה באר: בחופשה הגדולה.
ג'מאל זחאלקה: הם משחקים ברחוב.
עמרם מצנע: זה כולל גם תאונות חצר.
ג'מאל זחאלקה: בסדר, הבנתי.
ג'מאל זחאלקה: משחקים ברוחב.
<צביקה באר: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, אני מבקש להתייחס למה שציינת כרגע.
<צביקה באר: אנחנו רואים שהעדר גני משחקים, כלומר יש מעט מאוד גני משחקים, וגם באלו שיש רואים שאין הפרדה בין גן המשחקים לבין הכביש, כשעף כדור הילד המשחק, ללא שיקול דעת רץ לכביש וזה עלול לגרום להיפגעות גבוהה.
<צביקה באר: כמובן יש לעשות הדרכה לפני הקיץ.
<צביקה באר: בימים אלה אנחנו מדריכים בשיתוף עם משרד החינוך ושל"ח (שדה, לאום, חברה.
<צביקה באר: משרד החינוך) את הילדים.
<צביקה באר: יש לעשות את זה בצורה יותר משמעותית.
<דן קדרון: אני מ"תנו יד לחירש נכים למען נכים ארגון ארצנו החברתית".
<דן קדרון: אנחנו מזה כחודשיים לפני החופש הגדול.
<דן קדרון: העמותה שלנו נוסעת להרבה בתי ספר על חשבוננו, אנחנו מדברים עם האנשים, מדברים עם הילדים ומדריכים אותם איפה להיות, איפה לשחק.
<דן קדרון: אומרים שלא משחקים אחרי רכבים, מדריכים איך לחצות את הכבישים כאשר הם הולכים לקייטנות.
<דן קדרון: מספרים על בטיחות בקייטנות, בזמן ההסעה לקייטנות גם במגזר וגם במקום אחר.
<דן קדרון: אם נוכל לעזור למגזר, עמותת "תנו יד לחירש נכים למען נכים ארגון ארצנו החברתית", פנויה לעזור למגזר כמה שהם ירצו.
<דן קדרון: כל נפש שנציל בחופש הגדול, הצלנו עולם ומלאו.
<דן קדרון: אנחנו פנויים ומוכנים לעזור בכל האפשר כדי שכולם יחזרו בשלום לביתם.
<מקס אבירם: אני מהאגף לבטיחות בדרכים, משרד החינוך.
<מקס אבירם: אני רוצה לציין שלוש נקודות מרכזיות בהיבט של חינוך לבטיחות בדרכים.
<מקס אבירם: א, כל התכניות שפועלות במגזר הכללי, ביסודי ובעל-יסודי, פועלות במגזר הערבי באותה מידה.
<מקס אבירם: ב', אנחנו השנה התחלנו לפעול יחד בשיתוף הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, בשנתיים האחרונות אנחנו מקימים איזה מנגנון של שירות לאומי אזרחי בנושא של זה"ב (זהירות בדרכים) בישובים הערביים גם בצפון וגם במגזר הבדואי בדרום.
<מקס אבירם: ההנחיה לבנות השירות לאומי היא לפעול בקהילה, לפעול למען העניין של השינוי בתאונות חצר במגזר הערבי.
<מקס אבירם: אלו דברים שאנחנו עוסקים בהם בצורה מאוד מאוד מודגשת על מנת לשנות את תמונת המצב שמתרחשת במגזר הערבי.
<מקס אבירם: אני באופן אישי בהיבט של האגף לבטיחות בדרכים, פועל לא הבדל בהשקעה של משרד החינוך ואגף זה"ב בעניין הזה.
<מקס אבירם: דבר נוסף שלא פחות חשוב לציין אותו כאן, החל מה-1 ביולי השנה לכיתות א' ו-ב' שממשיכות לפעול בבתי הספר בחופש הגדול במשך שלושה שבועות, כלומר יש כאן עוד חלון זמן שבו הילדים גם הערבים וגם היהודים ישהו בבית הספר, אולי יהיו פחות תאונות בחצרות וברחובות.
<מקס אבירם: אני חושב שזו עוד תרומה לעניין מניעת תאונות דרכים בכלל.
ג'מאל זחאלקה: האם משרד החינוך מכין את הילדים לקיץ הגדול?
<מקס אבירם: בהחלט.
ג'מאל זחאלקה: יש תכניות הסברה?
<מקס אבירם: יש תכניות הסברה בתוך התכנית של מה שנקרא בעגה הרגילה, 'קיץ של ידידות', הכנסנו לשם נדבך מאוד גדול, תכנית שלמה של פעילות בנושא של בטיחות בדרכים.
<מקס אבירם: היא הולכת להיות מיושמת בבתי ספר, כמובן בתי ספר שיבחרו וירצו לפעול.
<אביטל אפל: אני מארגון בטרם לבטיחות ילדים.
<אביטל אפל: אני אבקש לומר שחוץ מגני שעשועים, אנחנו יודעים שילדים הולכים בקיץ לבריכות, ללונה פארקים, ג'מבורי וכל מיני מתקני משחק הן במסגרת קייטנות והן באופן פרטי עם ההורים.