GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יורם הורוביץ: אנחנו לא יכולים להתמקד בכמה בעלי תפקידים בדרג מצומצם, אז אנחנו הולכים למקבלי החלטות במשרדי הממשלה והצלחנו להיכנס לרוב משרדי הממשלה; לבעלי תפקידים ברשויות, לבעלי תפקידים במשרד החינוך – מורים, גננות, מדריכים בתנועות נוער, סטודנטים להוראה, מכללות להכשרת מורים.
<יורם הורוביץ: מוטת פעילות מאד מאד רחבה כדי להגיע לאפקט, וכשאנחנו באמת נמצאים היום ברשויות מקומיות והשר מקפיד לבקר ברשויות מקומיות, הדבר הראשון שמעלים בפנינו זה את ההצלחה של התכניות החינוכיות.
<יורם הורוביץ: אחריהן תבוא הצלחה גם בתכניות הסביבתיות המקצועיות.
<יורם הורוביץ: פה אני אבקש מנירה לסקור את התכנית שלנו עם משרד החינוך.
<נירה קושינסקי: אני אעשה את זה ממש קצר.
<נירה קושינסקי: אני אסקור גם את התכנית הזאת, אבל אני רוצה מאד להתחבר לדברי קודמי ולהגיד שבאמת משרד החינוך חבר למשרד להגנת הסביבה, ואני חושבת שזה שיתוף פעולה כבר של למעלה מ-5 שנים, ככה מאד מאד אינטנסיבי.
<נירה קושינסקי: תמיד היו שיתופי פעולה, שזה באמת לא מובן מאליו, ורואים שהחינוך זה באמת בנשמה של משרד הגנת הסביבה.
<נירה קושינסקי: אנחנו רואים את החינוך לקיימות כערך, לא כעוד מקצוע, אלא בעצם כתחום, כערך, כמו שאנחנו מדברים על חינוך לערכים, כערך שיכול להיכנס לכל תחום דעת ודעת, לכל גננת ולכל מורה.
<נירה קושינסקי: כל אחד בתחום שלו יכול לשלב את הנושא של חינוך לקיימות ולזה אנחנו פועלים ביחד באמת עם המשרד להגנת הסביבה, זיוית לינדר שאיתי בקשר ממש יום יומי.
<נירה קושינסקי: מבחינת התכנית המשולבת שיורם כבר פרט, אני לא אפרט, אלא אפרט בקצרה.
<נירה קושינסקי: המורים מקבלים 30 שעות בשנה, אחר כך הם מלווים.
<נירה קושינסקי: בעצם מי שמפעיל את זה זה שני גופים – החברה להגנת הטבע והרשת הירוקה, כששוב, צריך להבין שיש כאן שיתופי פעולה מאד מאד אדוקים.
<נירה קושינסקי: בנוסף, יש לנו הרבה תחומי דעת שמשלבים את הקרן הקיימת, את רשות שמורות הטבע – יש כאן נציגים.
<נירה קושינסקי: בעצם אנחנו אמורים ורוצים להכניס את החינוך לקיימות לכל החיים, כמו שאמרתם, ולנהל אורח חיים.
עמרם מצנע: כמה מוסדות חינוך עד היום קיבלו כבר תקן ירוק?
<זיוית לינדר: משהו כמו 600 בתי ספר ומשהו כמו 1,200 גני ילדים.
עמרם מצנע: ויש לכם תכנית איך כל שנה - - -
<זיוית לינדר: כל הזמן אנחנו ממשיכים, בוודאי.
<זיוית לינדר: כל שנה מצטרפים כ-300 גנים וכ-150 בתי ספר.
<נירה קושינסקי: משהו כזה.
<נירה קושינסקי: וכמו שאמרתם, הילדים מביאים את הבשורה ובהחלט אנחנו רואים את זה.
<נירה קושינסקי: אנחנו יושבים בוועדות הירוקות ומגיעים לפעמים הורים שמספרים איך הילדים ממש מחנכים אצלם בבית.
<נירה קושינסקי: אז בהחלט אנחנו יודעים שהחינוך מתחיל.
<נירה קושינסקי: יש לנו גם בהחלט אתגר לחנך את ההורים שהם חלק מהציבור.
<נירה קושינסקי: אנחנו בקשר מאד חזק עם המכללות ואני מקווה עוד להרבה הרבה שנים טובות ובהחלט לקדם את הנושא הזה.
<יורם הורוביץ: תודה.
<יורם הורוביץ: אני אמשיך בעוד כמה נושאים בסיסיים.
<יורם הורוביץ: כפי שאמרתי, התמיכה ברשויות מתמקדת בעיקר בשלוש תכניות של הסמכת בתי ספר וגנים ירוקים, ביוזמות מקומיות – וזה מאד מאד חשוב שאנחנו באמצעות הרשות המקומית מגיעים להתארגנויות קהילתיות ותומכים בהן, וזה למעשה מלמטה אנחנו מקנים את החינוך הסביבתי ולא רק מלמעלה, דרך מטות המשרדים; ואנחנו גם בכל מערכות החינוך של הרשויות המקומיות מכניסים את התכניות לקיימות.
<יורם הורוביץ: כפי שכתוב פה – אנחנו תמכנו במעל 150 רשויות ב-11.5 מיליון שקלים.
<יורם הורוביץ: השנה כבר הוגשו לנו למעלה מ-250 בקשות.
<יורם הורוביץ: הנושא מתרחב, צובר תאוצה וצובר ביקושים בקרב הרשויות המקומיות.
<יורם הורוביץ: אני לא רוצה להיכנס פה יותר מדי לעומק, אבל במסגרת התכנית, כפי שהשר אמר, התכנית למגזר הבדואי, שהיא במוקד הפעילות שלנו, יש מרכיב חינוכי רחב שבמסגרתו תהיה גם פעילות בבתי הספר, גם מעבר מבית לבית, ואת זה אנחנו עושים באמצעי סוכני או קבלני חינוך, סליחה - - -
עמיר פרץ: זו באמת נקודה חשובה, שהחברה להגנת הטבע למשל מלווה את אחד היישובים, נדמה לי את אום בטין, והקהילה החינוכית של ניצנה מלווה את קאסר א-סיר, יישוב אחר, וזה הכל עניינים שהם בפרויקטים שהושקו השנה, אבל במאסיביות אדירה, לקחת את כל המכלול ובאמת יש פה שיתוף פעולה.
עמיר פרץ: גם הרשת הירוקה, שאנחנו משתפים איתם פעולה בג'סר א-זרקא עם הפרויקט שלהם, זה באמת מדהים לראות איך הרשת הזאת נסגרת.
עמיר פרץ: כמובן הרט"ג, קרן קיימת, וזה יוצא מן הכלל שיתוף הפעולה.
<יורם הורוביץ: ולזכותם של המוסדות האלה שהשר הזכיר, שהן לא רוצים מימון מלא מאיתנו, הם נותנים 50% מהמימון על חשבונם, כדי להגיע למטרה הערכית הזאת.
<יורם הורוביץ: מהלך נוסף שאנחנו עושים, שהוא גם כן חסר תקדים וחדשני, אנחנו מגייסים מתוך האוכלוסייה הערבית מתנדבי שירות אזרחי, שיהיו חלק משמעותי בתוך המערך החינוכי שאנחנו בונים שם, ישתתפו בהדרכה, יבנו מנהיגות סביבתית וישתתפו בפעילות.
עמיר פרץ: בדיונים שהיו בוועדת השרים לשוויון בנטל, אחד הדברים שהתעקשתי הוא שנושאי הסביבה יקבלו מעמד גם של שירות אזרחי וגם של שירות אזרחי מקומי.
עמיר פרץ: בקרוב נראה הרבה מאד פעילות דרך זה.
עמרם מצנע: גם שירות לאומי?
עמיר פרץ: גם שירות לאומי, גם שירות אזרחי וגם שירות אזרחי ביטחוני.
עמיר פרץ: כלומר, יכול להיות שחלק גדול מהאנשים ייכנסו למשטרה הירוקה שלנו, למנגנוני האכיפה בים, בחופים, ביבשה, בכל התחומים האלה.
עמיר פרץ: אנחנו עכשיו בתהליך גיוס.
<יורם הורוביץ: ודבר אחרון, מכיוון שאנחנו כל הזמן מדברים על הסמכת בתי ספר, אז במילה – הסמכת בתי ספר כוללת שלושה מרכיבים, או הסמכה גם של מוסד אחר – גן, קמפוס, תנועת נוער וכו': קודם כל אנחנו מעבירים ידע בכל התחומים הסביבתיים.
<יורם הורוביץ: אנחנו רוצים לראות באותו מוסד חינוכי שיהיה אורח חיים מקיים, קרי: טיפול בפסולת, חיסכון באנרגיה, כל ההתנהלות צריכה להיות התנהלות סביבתית, ומעבר לזה – קידום אזרחות פעילה מעבר למוסד החינוך.
<יורם הורוביץ: זאת אומרת אנחנו רוצים לראות שתלמידי בתי הספר ייצאו לקהילה ויעשו שם פעילות סביבתית.
<יורם הורוביץ: זו מערכת ההסמכה שלנו שבמסגרתה נשמעו פה המספרים המאד גדולים והמאד הולכים ומתרחבים מפעם לפעם.
<יורם הורוביץ: יש רק מילה אחת פיזית על נושא של בנייה ירוקה במערכת החינוך, זה מעבר לנושא הפדגוגי, זה הנושא הפיזי.
<יורם הורוביץ: אנחנו מנסים לקדם בנייה ירוקה, בנייה לפי תקן ירוק במוסדות החינוך.
<יורם הורוביץ: יש לזה עלות קטנה בתחילת הבנייה, של 4.2%, אבל היא מחזירה את עצמה ויש תועלת - מבחינת התחזוקה השוטפת לאורך זמן – של למעלה מ-70,000 שקלים למוסד חינוך אחד בשנה ותועלת למשק ב-100 מיליון שקלים בשנה, ואנחנו עושים פעולות ביחד עם משרד החינוך, כדי לקדם את התקן הזה.
עמיר פרץ: אדוני יושב הראש, זאת נקודה מאד משמעותית לוועדה, מכיוון שהממשלה קיבלה החלטה שמוסדות הציבור העתידיים להיבנות ייבנו בתקן בנייה ירוקה, אבל החריגו את בתי הספר.
עמיר פרץ: בתי הספר עושים זאת על פי החלטת הרשויות.
עמיר פרץ: יכול להיות שהוועדה יכולה לגרום לכך שזה יהפוך להיות חלק מהתקן, וזה יהיה דבר יוצא מן הכלל.
עמרם מצנע: ברור, אוקיי, מאה אחוז.
עמרם מצנע: אנחנו נרשום את זה לעצמנו.
עמרם מצנע: יש לנו עכשיו רשימה באמת ארוכה של הארגונים השונים, מערכת החינוך, הארגונים הלא ממשלתיים ואנחנו נשמע אותם.
עמרם מצנע: נתחיל עם קק"ל, זהר, וולוסקי.
<זהר וולוסקי: בוקר טוב.
<זהר וולוסקי: אם אפשר להעלות ברשותכם את המצגת.
<דפנה הר אבן: כבוד יושב הראש, עד שמעלים את המצגת, אני רוצה לציין דבר.
עמרם מצנע: מי גברתי?
<דפנה הר אבן: שמי דפנה הר אבן, אני מרשות ההסתדרות לצרכנות.
עמרם מצנע: אבל לא קיבלת רשות דיבור.
<דפנה הר אבן: עד שמעלים את המצגת.
עמרם מצנע: בבקשה, זהר.
<זהר וולוסקי: בוקר טוב, כבוד השר, יושב ראש הוועדה, חברי כנסת, ראשי הארגונים, חברי בקרן הקיימת לישראל.
<זהר וולוסקי: אני שמח להיות פה בוועדה ולהציג בשם הקרן הקיימת לישראל, את הפעילות של החינוך הסביבתי, היא מרכיב נכבד ומשמעותי בעשייה של הקרן הקיימת לישראל.
<זהר וולוסקי: אני זהר וולוסקי, ראש אגף החינוך של הקרן הקיימת לישראל.
<זהר וולוסקי: ברשותכם, 50 שניות, נצא ישר לשטח מה אנחנו עושים.
<זהר וולוסקי: (מוצגת מצגת)
<זהר וולוסקי: מה שאנחנו רואים, אנחנו נראה 50 שניות של הפעילות בשטח.
<זהר וולוסקי: פשוט, הניידת החינוכית שלנו יוצאת לשטח, לבתי הספר, פוגשת את התלמידים, את תנועות הנוער.
<זהר וולוסקי: בבקשה.
<זהר וולוסקי: הפרק הזה זה ארץ מולדת.
<זהר וולוסקי: העיסוק המרכזי של הקרן הקיימת זה בעצם השילוב בין הציונות לבין האקולוגיה.
<זהר וולוסקי: טביעת רגל אקולוגית זה מושג שהוא לא רק מושג של פיתוח בר קיימא.
<זהר וולוסקי: את הפיתוח הבר קיימא אנחנו לוקחים למקומות חברתיים וסביבתיים ומשלבים אותם ביחד, ולכן הציונות האקולוגית, אגב, בכל המגזרים – המגזר היהודי והמגזר הערבי, המגזר הדרוזי – אנחנו פועלים רבות.
<זהר וולוסקי: מר דיזינגוף - בלי שורשים זה לא ילך – זה הביקור המפורסם של וינסטון צ'רצ'יל כשהוא מבקר בשנת 10921 כשר המושבות הבריטי, והוא נתן לנו את השיעור הראשון שצריך להעמיק את השורשים.
<זהר וולוסקי: קק"ל, שנוסדה בשנת 1901 בקונגרס הציוני החמישי, ככלי לגאולת הארץ, כבר בשנים שלפני קום המדינה, כל מה שקשור לקרקעות ומפעל הייעור והדרכים, שמה את החינוך כבר מההתחלה בראש סדר העדיפות הציוני.
<זהר וולוסקי: אפשר לראות את המפעל למשל של הקופסא הכחולה כמפעל חינוכי-ערכי, שבעצם חגיגה שלמה, בעיקר בימי השישי, והוותיקים שבינינו וודאי זוכרים את יום השישי של הפעילות עם הקרן הקיימת לישראל, כרעיון חינוכי ערכי.
<זהר וולוסקי: בעצם קק"ל כיום, כגוף האקולוגי הגדול בישראל, פועל למען המדינה והסביבה בהרבה מאד מישורים.
<זהר וולוסקי: אם זה היערות, אם זה מים, אם זה ההתיישבות, אם זה קרקעות, תיירות, פיתוח היערות וכמובן מו"פ חקלאי.
<זהר וולוסקי: אבל אז שאנחנו מגיעים בעצם לקומה החינוכית, לקומה הערכית, שאנחנו בעצם מסתכלים בכל תהליך החיבור, הקשר בין העם לאדמתו, הקשר לסביבה והחינוך הציוני סביבתי הוא מרכיב מרכזי וחשוב בפעילות של הקרן הקיימת לישראל.
<זהר וולוסקי: אנחנו כמובן לא נוכל לסקור את הכל, אבל כשנדבר - - -
עמרם מצנע: אני מציע שנשמע את הילדים, הכי טוב.
<זהר וולוסקי: כן, כן, עוד דקה ברשותך, אדוני יושב הראש, אנחנו מגיעים לילדים, אבל כשאנחנו עוסקים בפעילויות ובתכנים, אנחנו מדברים קודם כל בקרב הילדים, בקרב תנועות הנוער, בקרב החינוך הפורמאלי והלא פורמאלי בארץ ובעולם, כולל פעילות שנעשית גם בקהילות היהודיות, או למשל תנועות הנוער הציוניות.
<זהר וולוסקי: אנחנו מדברים על למעלה מ-16,000 חניכים שיגיעו בקיץ הקרוב לכל מפעלי הקרן הקיימת ויחוו פעילויות חינוכיות משמעותיות.
<זהר וולוסקי: הכשרת והדרכת מורים כמובן ומדריכים.
<זהר וולוסקי: אני אתן ברשות
<זהר וולוסקי: כם עוד דוגמא אחת, הכיתה.
<זהר וולוסקי: ירמי, מנהל פרויקט הכיתות, בבקשה, פה תציג.
<זהר וולוסקי: הנה, הרעיון ממש במשפט אחד – הרעיון של הכיתה הזאת, שכבר מוצבת ב-260 בתי ספר, בלמעלה מ-150 רשויות, קרוב ל-150 רשויות.
<ירמי דוד: מדובר בכיתה פתוחה בגודל של 24 מטרים, היא יושבת בחצר בית הספר, כאשר מצד אחד אנחנו נותנים את הכיתה לבית הספר, לסביבה, ומצד שני אנחנו מכניסים תכנים חינוכיים, ערכיים בנושא של מנהיגות.
<ירמי דוד: שלוש שנים מדריך שלנו, של קק"ל, על חשבוננו, מגיע לבית הספר ויחד עם מועצת התלמידים, ההנהגה הירוקה, עושים פעילות של חיבור לקרקע, לשורשים, ציונות, אקולוגיה, וגם השפעה על כל הסביבה החברתית באותה רשות באזור בית הספר.
<זהר וולוסקי: ואם דיברנו על הנושא של הפעילות החברתית, אז פעילות מעוף, אנחנו פועלים בקרוב ל-30 רשויות בפעילות סביבתית.
<זהר וולוסקי: אחת הרשויות היא ירוחם, ויש לנו תלמידים מירוחם שעוד רגע יציגו.
<זהר וולוסקי: הם השתתפו בשבוע שעבר בחידון קק"ל ציונות – אדם סביבה.
<זהר וולוסקי: בעצם, איך משלבים את הסיפור הזה והופכים אותם למובילים או למנהיגים חברתיים.
<זהר וולוסקי: מנהיגות צעירה שהציג ירמי, אז איך בעצם גורמים להם להשפיע על הסביבה בתוך מרחב בית הספר, בתוך המרחב הקהילתי, המשפחתי, החברים וכך הלאה.
עמרם מצנע: כמה כיתות נוספות תקימו בשנה הקרובה בבתי הספר?
<זהר וולוסקי: אנחנו בשנה הקרובה, בוא נגיד בשלוש השנים הקרובות, אנחנו מייעדים לכ-750 כיתות בבתי הספר.
עמרם מצנע: רשמנו את זה.
<קריאה: כן, אנחנו קיבלנו כבר את ההצעה.
<זהר וולוסקי: רשמנו שאנחנו מייעדים ויש לנו גם עוד כמובן מגוון נושאים.
<זהר וולוסקי: אני מבקש ברשותך להציג את הילדים.
עמרם מצנע: כן, כן, בית ספר מבואות מבאר טוביה ישנם פה?
עמרם מצנע: נמרוד קירמאייר ורועי כוכבא.
<זהר וולוסקי: ויש לנו בית ספר גם מירוחם.
עמרם מצנע: אל תדאג, לא נקפח אותם.
עמרם מצנע: כן, ילדים, אני מבין שזכיתם במקום ראשון?
<נמרוד קירמאייר: נכון, כן.
עמרם מצנע: אז יאללה, תספרו לנו.
<נמרוד קירמאייר: בהתחלה, המחנך שלו, הוא הנציג - - -
עמרם מצנע: מה זה שלו, איך קוראים לו?
<נמרוד קירמאייר: קובי כהן.
<נמרוד קירמאייר: אז הוא הציג לנו את הנושאים להשתתפות בחידון.
<נמרוד קירמאייר: אני מאד הסתקרנתי מזה, רציתי מאד לדעת, להרחיב את זה.
<נמרוד קירמאייר: לא ידעתי כמעט חצי מהדברים ואז למדתי מהספר הזה ואז למדתי מהחידון הרבה דברים.
עמרם מצנע: מה למדת בעיקר?
עמרם מצנע: תספר לנו דבר אחד.
<נמרוד קירמאייר: על הסביבה, על האישים.
<נמרוד קירמאייר: לא ידעתי הרבה דברים.
<רועי כוכבא: בחידון מדובר על הנושאים – ציונות, אדם וסביבה.
<רועי כוכבא: למדנו הרבה על מחזור ועל - - -
<נמרוד קירמאייר: על שיקומי נחלים, על איך כאילו משקמים את הטבע ומחזירים אותו לקדמותו.
עמרם מצנע: וזה השפיע במשהו על ההתנהגות בבית, עם ההורים ועם האחים והאחיות?
<נמרוד קירמאייר: נראה לי.
<רועי כוכבא: כן, בגלל שאנחנו די התעסקנו בזה המון המון בלמידה, אז אני חושב שהם קיבלו חלק מהערכים.
עמרם מצנע: טוב, יפה מאד.
<זהר וולוסקי: אדוני, יושב הראש, קח אותם לכיוון שלך, עוד כמה שנים.
עמרם מצנע: בכיף, בכיף.
<אורית כהן: חשוב לי להדגיש שבית ספר מבואות בבאר טוביה, שמככבים אצלנו בחידון קק"ל הארצי, הם פשוט ילדים מדהימים, עם המון ידע, והם מנחילים את זה לשאר התלמידים בבית הספר תוך כדי תהליך הלמידה, ואני חושבת שהם כבר ברצף זוכים במשך ארבע שנים בחידון הארצי, ומגיע להם כל הכבוד.
עמרם מצנע: יפה מאד.
עמרם מצנע: המורה שלכם פה?
<רועי כוכבא: לא, אמא.
עמרם מצנע: אמא, מי האמא?
<דגנית כוכבא: אמא גאה.
עמרם מצנע: יפה, כל הכבוד.
עמרם מצנע: טוב, בית ספר ירוחם המאוחד, בבקשה.
<אורית כהן: אני אשאל, ברשותכם.
<אורית כהן: בית ספר מאוחד ירוחם, מעבר ל - - -
עמרם מצנע: לא, לא, תני להם לדבר.
עמרם מצנע: אחרי שהם ידברו את תוכלי להשלים.
<אורית כהן: בסדר.
עמרם מצנע: נראה לי שהם יודעים לדבר.
עמרם מצנע: באיזו כיתה אתם?
<שלו נגאוקר: ה'.
עמרם מצנע: שניכם?
<שלו נגאוקר: כן.
עמרם מצנע: יפה, ואיך קוראים לכם, תציגו את עצמכם.
<שלו נגאוקר: אני שלו נגאוקר.
<ליאב צורדקר: ואני ליאב צורדקר.
עמרם מצנע: אז מה עשיתם בתחרות הזו?
<שלו נגאוקר: זו שנה ראשונה שלנו בחידון, שגאולה מצאה את החידון הזה והחליטה - - -
עמרם מצנע: כן, גאולה, סגנית המנהלת.
<שלו נגאוקר: והיא החליטה לשלוח אותנו אז התחלנו ללמוד.
<שלו נגאוקר: אחרי זה, כשהגענו למחוזי, ענינו על השאלות ואז אמרנו לעצמנו שאנחנו יכולים להגיע לארצי.
עמרם מצנע: תגידו, והחממה עוד פועלת אצלכם?
עמרם מצנע: ואתם עובדים שם, אתם פעילים שם?
<שלו נגאוקר: כן, קק"ל מביאה לנו שתילים כדי שאנחנו נוכל להרחיב את החממה.
<גאולה אבוקרט: החממה שלנו מאפשרת את הצמיחה תרתי משמע, גם של הילדים וגם של הצמחים, ואנחנו בקרוב הולכים לשדרג את נושא החממה.
עמרם מצנע: מידע אישי, מי שלא ראה את בית הספר המאוחד, שווה ללכת לראות.
עמרם מצנע: בית ספר באמת למופת.
עמרם מצנע: יופי, עוד משהו שאתם רוצים לספר לנו?
<שלו נגאוקר: כן, אנחנו גם שותפים בתכנית מעוף, שבה קק"ל מזמינה לנו אוטובוסים וטיולים, שהיא מרחיבה לנו את הידע ונותנת לנו ערכים.
<שלו נגאוקר: היא מלמדת אותנו ערכים לאהבת הארץ.
<זהר וולוסקי: תכנית מעוף בירוחם היא רק דוגמא אחת.
<זהר וולוסקי: יצחק ארביב.
<יצחק ארביב: אז כמה מילים לגבי מעוף, ממש בקצרה.
<יצחק ארביב: זו תכנית להעצמת הקהילה בערכים שכולנו בעצם מאמינים ורוצים להנחיל לילדים שלנו למען הדורות הבאים - של איכות סביבה, מורשת, טבע, היסטוריה ואנחנו עושים את זה בדרך חווייתית, בתכניות חינוכיות שהאגף לחינוך בקרן קיימת מפתח, ויש בו את השילוב או הקפסולה שאנחנו חושבים שהיא המדויקת לילדים, שמשלבת ידע בשלב ראשון דרך התכניות החינוכיות שלנו, דרך הניידת החינוכית ודרך המדריכים.
<יצחק ארביב: החוויה, שהיא הסיורים שהזכירו הילדים, הטיולים למסלולי הסיורים, מוזיאונים, אתרי מורשת וכו'; וכמובן החלק השלישי בקפסולה זה העשייה.
<יצחק ארביב: זה מה הילד נותן למען הסביבה, ואת זה אנחנו עושים בתכניות חינוכיות – אימוצי אתר, פעילות למען הסביבה - בתוך היישוב ומחוץ ליישוב.
<יצחק ארביב: זו הדרך ב-30 יישובים בפריפריה החברתית, מהצפון – נהרייה, עכו, צפת וכו', והדרום כמובן ירוחם, דימונה, שדרות ויישובים רבים אחרים.
עמרם מצנע: קרן קיימת, אתם גובים כסף בשביל הפעילות הזאת?
<זהר וולוסקי: ברוב המקרים הקרן הקיימת לישראל מובילה, לפעמים זה השתתפות.
עמרם מצנע: באיזה מקרים לא?
<זהר וולוסקי: יש מעט מקרים שהדברים הם יותר טכניים, בנושא של שמירה, של אבטחה, של דברים כאלה, אבל אנחנו משתדלים שאת עיקר הפעילות אנחנו נוביל.
<זהר וולוסקי: אנחנו מנסים גם ליצור מצב שהקרן הקיימת - - -
עמרם מצנע: לשאלה האם אתם גובים כסף מבתי הספר על הפעילות הזו.
<דודו אשכנזי: כל הפעילויות מסובסדות.
<דודו אשכנזי: אם גובים כסף זה על דברים טכניים כמו חצי אוטובוס, או דברים כאלה, ובהתאם ליכולת של בית הספר, כדי לחלק את העוגה בין כולם.
<זהר וולוסקי: הפעילויות התכניות, חינוכיות - - -
עמרם מצנע: כן, תשובה ארוכה לשאלה קצרה.
עמיר פרץ: אדוני יושב הראש, אני צריך ללכת לוועדות אחרות, אז רק משפט אחד.
עמיר פרץ: הקרן הקיימת וארגונים אחרים הם ארגונים יחסית גדולים וחזקים.
עמיר פרץ: יש לצערי הרבה מאד ארגוני סביבה שהם מאד משמעותיים אבל הם קטנים והם עם מצוקות כלכליות מאד קשות.
עמיר פרץ: אנחנו מנסים עכשיו להעביר מהלך במשרד המשפטים, כדי שיאפשרו לנו לצאת בקול קורא לתמיכה בארגונים האלה, כדי לא לתת להם להתמוטט.
עמיר פרץ: אני מקווה שתוך מספר שבועות אכן יאשרו לנו את העניין, כי אנחנו רוצים מצד אחד לתמוך, אבל להשאיר אותם מספיק עצמאים, שיוכלו לקבל כסף ולהיות נגדנו, כמו שאומרים.
עמיר פרץ: אחרת הם לא יקיימו את תפקידם.
עמיר פרץ: אנחנו עושים את ה בארגונים של בעלי חיים כבר, יש לנו תמיכה לבעלי חיים, אבל ארגוני הסביבה האחרים, שמעולם לא קיבלו סיוע, אני מקווה שתוך מספר שבועות יהיו חלק מהתהליך ולא ניתן לאף אחד להתמוטט, כי כל ארגון קטן ככל שיהיה, ההשפעה שלו אדירה ביצירת המודעות והתהליך שעליו דיברת.
עמרם מצנע: תודה רבה, תודה רבה עמיר.
עמיר פרץ: אני מתנצל, כי אני הולך לשאר הוועדות.
עמרם מצנע: גאולה, את רוצה להוסיף משהו?
<גאולה אבוקרט: אני חושבת שהפעילות של קיימות ואהבת הארץ וטיולים בירוחם, בבית הספר המאוחד בפרט, תמיד הייתה קיימת.
<גאולה אבוקרט: בשיתוף הקרן הקיימת השנה קיבלנו משאבים נוספים בעצם כדי לחזק את התחום הזה, לתת בעצם אפשרות לכל התלמידים לצאת ולפעול כמה שיותר.
<גאולה אבוקרט: והשיתוף של הקרן הקיימת עם הרשות המקומית, בעצם נתן לנו הרבה מאד כוח.
עמרם מצנע: תודה רבה לקרן קיימת.
<זהר וולוסקי: אדוני, אם אפשר לסיים בשלוש מילים.
<זהר וולוסקי: הקרן קיימת לישראל, זה בעצם הרעיון.
עמרם מצנע: מנהל בית ספר רמב"ם באשקלון ישנו פה?
עמרם מצנע: שמעון עמוס והרכזת שלכם, שלי דנינו, בבקשה.
עמרם מצנע: ממצגות למצגות כוחנו עולה.
<שמעון עמוס: טוב, כבוד יושב ראש הוועדה, חברי הכנסת, נוכחים, כמה מילים לגבי בית הספר.
<שמעון עמוס: בית הספר עם השם הארוך – בית הספר הניסוי האקולוגי, על שם הרמב"ם באשקלון.
<שמעון עמוס: אנחנו נמצאים שנה שנייה באגף ניסויים בתוך הנבחרת של 100 בתי ספר ניסויים, שהנושא המרכזי הוא משנתו של הרמב"ם, וכמובן כבר ארבע שנים אנחנו נמצאים כבית ספר על אזורי ייחודי בנושא של קיימות ואיכות הסביבה, ולפני כחודש זכינו להיות גם בית הספר הראשון באשקלון, שמקבל את ההסמכה לבית ספר ירוק מתמיד.
<שמעון עמוס: אז בבקשה, רכזת המדעים והאקולוגיה, הגברת שלי דנינו.
<שלי דנינו: השנה אנחנו זכינו להכרה כבית ספר ירוק מתמיד.
<שלי דנינו: מה זה אומר בית ספר ירוק מתמיד – זה אומר שאנחנו אמורים לענות על שישה קריטריונים שהמשרד להגנת הסביבה בשיתוף עם משרד החינוך נתן.
<שלי דנינו: הקריטריון הראשון מדבר על תכנית לימודים ייחודית, שהיא בסך הכל של 30 שעות.
<שלי דנינו: התכנית היא תכנית ייחודית לבית הספר, שמתפרשת על פני כל השכבות.
<שלי דנינו: אנחנו בחרנו בנושאים שמופיעים בפניכם, שזה שטחים פתוחים, בעיית הפסולת, משבר המים בישראל והמגוון הביולוגי.
<שלי דנינו: בנוסף, יש לנו מלווה אקדמאי לבית הספר, שהוא יושב איתנו ובונה תכניות ייחודיות כמו למשל הדברה ביולוגית.
<שלי דנינו: זה נושא שמאד מעניין ומאד מסקרן ילדים, והוא נלמד מכיתה א' עד כיתה ו', כולל לימוד של חקר, איך להתבונן דרך מיקרוסקופ, כלים מדעים וניתוחים.
עמרם מצנע: זה מלווה אקדמאי שמשרד החינוך העמיד אותו לרשותכם?
<שלי דנינו: העירייה, מעצם היותנו בית ספר ייחודי אקולוגי.
<שמעון עמוס: הרשות.
<שמעון עמוס: זה כבר שנה שלישית.
<שלי דנינו: הקריטריון השני מדבר על פרויקט קהילתי.
<שלי דנינו: אנחנו בחרנו להתעסק בלהתרחב בשלושה פרויקטים ייחודיים לבית הספר.
<שלי דנינו: הפרויקט הראשון מדבר על אימוץ גני ילדים בעיר.
<שלי דנינו: אנחנו מאמצים את כל גני הילדים שבאים אלינו לבית הספר.
<שלי דנינו: אתם תראו, בהמשך יש לנו - - -
עמרם מצנע: הגנים שמזינים אתכם?
<שלי דנינו: לאו דווקא.
<שמעון עמוס: לא רק.
<שלי דנינו: לאו דווקא, כל גני העיר, כי המטרה שלנו להיות מרכז תפוצה ללימודי אקולוגיה ואיכות הסביבה בעיר.
<שלי דנינו: יש לנו מרחבים עצומים, יפים, ירוקים בבית הספר, משהו שאני חושבת שזה אחד מבתי הספר הכי יפים בארץ וכולם מוזמנים כמובן לבוא ולבקר בשמחה.
<שלי דנינו: אנחנו מקבלים אורחים בשמחה רבה.
<שלי דנינו: אז אם כן אימוץ גני ילדים.
<שלי דנינו: הפרויקט השני, חקר חוף הים.
<שלי דנינו: אנחנו אימצנו את חוף הים באשקלון.
<שלי דנינו: אנחנו עוסקים בסוגיה של שימור מול פיתוח בעיר, איך לשמר את הקיים, את בעלי החיים.
<שלי דנינו: לעומת זאת, מה עושים כשבונים גורדי שחקים לידינו ומרינה ו - - -
עמרם מצנע: יש לכם שם איזה סיפור עם איזו בנייה, לא?
<שלי דנינו: יש לנו.
<שלי דנינו: גם עם תחנת הכוח.
<שלי דנינו: אנחנו גם בעבר רשמנו מכתבים לשר לאיכות הסביבה בנושא של הקמת תחנת כוח פחמית.
<שלי דנינו: אנחנו מכינים עצומות, מקיימים ימי שיא בחוף לניקוי חופים, משתפים את הקהילה.
<שלי דנינו: הנושא השלישי, יש לנו גינה קהילתית מאד גדולה, שמחולקת לערוגות למשפחות מחוץ לבית הספר שרוצות לבוא ולזרוע את התוצרת החקלאית שלהם, וכמובן גם אחרי זה לקחת אותה.
<שלי דנינו: יש לנו ערוגות גם לתלמידים שלנו וגם לגני הילדים, שבאים אלינו לבית הספר, וזה באחריות שלהם.
<שלי דנינו: הם שוטפים, מטפלים, מנכשים, זורעים וכמובן לוקחים את התוצרת הביתה, תוצרת אורגנית, כמובן.
<שלי דנינו: הקריטריון השלישי מדבר על אורח חיים מקיים, שזה אומר כל המשאבים למיניהם, איך אנחנו משתמשים בהם בשימוש מושכל.
<שלי דנינו: אנחנו בחרנו להתמקד בארבעה, שזה שימוש מושכל בנייר, פסולת, חשמל ומים.
<שלי דנינו: על כל המשתמע, גם בחינוך וגם בהתנהגות וגם בתשתיות.
<שלי דנינו: בכל כיתה יש לנו למשל פחי מחזור.
<שלי דנינו: יש לנו פסולת אורגנית שנוצרת כתוצאה מהזנה.
<שלי דנינו: אז הילדים למדו להפריד פסולת ואת הפסולת הם לוקחים לקומפוסטים שיש לנו בתוך הגינה, והילדים לומדים ממש איך להפריד ואיך אחרי זה להכין מזה דשן אורגני, שאנחנו משתמשים בו ברחבי פינות הגנים בבית הספר.
<שלי דנינו: מים, גם.
<שלי דנינו: יש לנו מרזבים בבית הספר, יש לנו טפטפות ממוחשבות.
<שלי דנינו: ההשקיה הפכה להיות כמובן בשעוני מים ממוחשבים.
<שלי דנינו: צמצום צריכת החשמל – אז יש לנו נורות חסכוניות, יש לנו חממה שמייצרת חשמל, יש לנו חממה מאד יפה, דרך אגב על גג בית הספר.
<שלי דנינו: יש לנו נאמנים שדואגים לכבות מזגנים בסיום יום, לכבות אור בסיום כל יום.
<שלי דנינו: אנחנו משתמשים גם, במקום לשלוח כל הזמן הודעות כתובות, לימדנו את הילדים חינוך לשימוש ב-SMS, ויש לנו גם קירות מפעילים וגם פלזמות, שדרכם אנחנו שולחים, וגם אתר בית הספר כמובן שהוא פעיל.
<שמעון עמוס: הרעיון הוא כמה שפחות, מבחינת שיקולים של מבחנים, היום הכל באתרי אינטרנט, במיילים.
<שלי דנינו: צמצום משאבים, כן.
<שלי דנינו: כאן יש לנו את התרשים של פיזור פרויקטים במרחב בית הספר, שזה הקריטריון הרביעי – הנראות.
<שלי דנינו: יש לנו פרויקטים בהלימה לעולם הצומח, לעולם בעלי החיים ולמשאבי טבע דוממים.
<שלי דנינו: מי שנכנס לבית הספר – אין כמו מראה עיניים שמרחיב את האופקים וילדים נכנסים פשוט בחיוך לבית הספר.
<שלי דנינו: יש לנו בעלי חיים, יש לנו צמחייה, יש לנו גני תבלינים, גני פירות הדר.
<שלי דנינו: יש לנו חממה, יש לנו בריכה ענקית של דגים.
<שלי דנינו: יש לנו אגן ירדן ירוק, ששם יש - - -
עמרם מצנע: נשמע ממש גן עדן.
<שלי דנינו: גן עדן, ממש גן עדן.
<שלי דנינו: אתם מוזמנים בשמחה לבוא ולבקר.
<שלי דנינו: הקריטריון החמישי מדבר על הנהגה ירוקה שנבחרה בבחירות דמוקרטיות.
<שלי דנינו: נציגים מכיתות ב' עד ו', שהם אלה שמייצגים את בית הספר בכל מיני פרויקטים, גם מול העירייה, מול משרד החינוך.
<שלי דנינו: הם גם נכנסים לכיתות ומעבירים שיעורים חווייתיים בנושאים סביבתיים.
<שלי דנינו: הם גם שמפעילים את ילדי הגנים שבאים אלינו, ממש חוויה.
<שלי דנינו: הכשרת מורים, קריטריון שישי, כמו שאמרתי יש לנו מלווה אקדמאי, שמגיע לבית הספר אחת לשבועיים והוא מתמקד בנושאים האלה – חינוך לקיימות, המגוון הביולוגי, חקר חוף הים והדרכה.
<שלי דנינו: יש לנו איזה קליפ קטן של חצי דקה שהכנו.
עמרם מצנע: הגיעו אתכם גם ילדים או שרק אתם?
<שלי דנינו: אמרו לנו נציג אחד ואני גירדתי ככה עוד נציג, את המנהל שלי.
עמרם מצנע: ילדים לא צריכים מכסות, הם יכולים תמיד לבוא.
<שלי דנינו: בכיף, בשמחה.
<שלי דנינו: בפעמים הבאות אנחנו נביא.
עמרם מצנע: תודה רבה לכם, בהחלט מעניין.
<שלי דנינו: דרך אגב, אנחנו זכינו השנה בפרס השרים לאיכות הסביבה, של משרד החינוך.
<שלי דנינו: אנחנו מזמינים את כולם בשמחה לבוא ולבקר בבית הספר.
עמרם מצנע: הצטרף אלינו חבר הכנסת מסעוד גנאים, שלום.
עמרם מצנע: זה הזמן גם לבקש מהגננת נרג'יס מרעי והמדריכה רנייה עקל, בבקשה.
<נרג'יס מרעי: שלום.
<נרג'יס מרעי: אני נרג'יס מרעי מהכפר ערערה, גננת.
<נרג'יס מרעי: באתי היום כנציגת הגננות מכפר ערערה ומהכפר עראב.
<נרג'יס מרעי: כמו רוב הגננות אצלנו, עברתי הכשרה לקורסים באיכות הסביבה, בקיימות, איך לפתח גינות אקולוגיות בגנים שלנו ואיך להפוך את המנהיגות בכפר שלנו להפוך גם למנהיגות בקהילה.
<נרג'יס מרעי: אז עשינו כמה פרויקטים אצלנו בגנים ועשינו כמה פרויקטים עם הקהילה.
עמרם מצנע: כן, בבקשה, רנייה.
<רנייה עקל: שלום לכולכם.
<רנייה עקל: הגננות של ערערה באמת עברו קורסים של השתלמות של שלוש שנים בהתמדה, בתמיכה של המשרד להגנת הסביבה ומשרד החינוך, בהנחיה של הרשת הירוקה.
<רנייה עקל: זה אומר שכמה שאנחנו מתמידים עם המורים ספציפית, נאמנות שהן אחראיות על מעל 30 ילדים, זה בעצם חשיפה לגננת שהיא נפגשת עם 30 ילדים.
<רנייה עקל: זה אומר שהחינוך הוא לא רק לילד אלא גם לכל בית בכפר.
<רנייה עקל: אנחנו מדברים על 24 גננות בערערה, שהן עברו השתלמות של שלוש שנים והן הפנימו את הדברים ועשו מעשים ומהפיכה רצינית בכפר.
<רנייה עקל: יש לנו הרבה גננות שיש להן תעודת גן ירוק ויש לנו גם גננת עם תעודת גן ירוק מתמיד, גן מצטיין וגם את פרס השרים.
<רנייה עקל: צריך לציין שהעבודה השלישית שלנו ברשת, עם הגננות לשנה שלישית, אחרי שגילנו יכולת של הגננות, של מעבר להיות מורה שתקועה בחצר של הגן - היא הדביקה הרבה הורים.
<רנייה עקל: עשינו מהפכה רצינית קהילתית, והייתה שנה שלישית עם קורס השתלמות של גננת כמנהיגה חברתית לשינוי סביבתי.
<רנייה עקל: ובעצם כל גננת הציגה כל מיני פרויקטים רציניים לגמרי.
<רנייה עקל: כל גננת הייתה אחראית על פרויקט רציני לגמרי שקיבל משמעות רצינית גם בכפר וזה הדביק גם גנים שאנחנו לא עבדנו איתם.
<רנייה עקל: יש לנו גננת אחת שבעצם אימצה 85 עצים ועשתה מה שנקרא שביל הנדיב.