GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מאיר בן חיון: הוא עושה דבר כזה: הוא דורש מחירים שהם נמוכים מהמינימום שנדרש על-ידי לשכת הנוטריונים.
<מאיר בן חיון: כי הוא רואה עולים חדשים שאין להם הכסף לשלם את הסכומים האלה.
<מאיר בן חיון: הגברת ממשרד החינוך, לא מזמן בחורה שיש לה תואר שני מצרפת נדרשה להמציא תרגום של התואר הראשון.
<מאיר בן חיון: בעבר היה בצרפת מין תואר ביניים בין תחילת הלימודים לתואר הראשון, שנקרא בצרפתית "DUG".
<מאיר בן חיון: זה סתם תואר שנתנו בצרפת לאנשים שלא סיימו תואר ראשון.
<מאיר בן חיון: היא נדרשה לחזור אלינו כדי לתרגם את התואר הזה שלא הוסיף כהוא-זה בתארים שלה.
<מאיר בן חיון: הם גם נדרשים לתרגם את גיליונות הציונים.
<מאיר בן חיון: משרד הבריאות, סליחה שאני אומר לך, אבל אתם פשוט מתאכזרים לאנשים.
<מאיר בן חיון: אני רואה אותם אצלי, ואני ישראלי כבר 35 שנה - -
<נטליה זליגר: למה?
<מאיר בן חיון: אני אסביר לך.
<מאיר בן חיון: יש פסיכולוגית שהגיעה אלינו שתרגמה ספר שלם.
<מאיר בן חיון: היא דוקטור שכל החיים שלה למדה.
<מאיר בן חיון: אתם דרשתם – אני לא יודע אם את אישית - -
<נטליה זליגר: לא אנחנו.
<מאיר בן חיון: - - היא נדרשה לתרגם את הסיכום של כל הפרופסורים שהיו נוכחים בעת שהיא הגנה על התיזה שלה.
<מאיר בן חיון: אני תרגמתי את זה בעצמי יחד עם העורך-דין.
<מאיר בן חיון: זה עלה 5,000 שקל, ועשינו לה הנחות.
<מאיר בן חיון: זאת אומרת שאם היא הייתה משלמת את המחירים הנקובים בשוק זה היה 10,000 שקל.
<מאיר בן חיון: הבחורה הזאת בת 54 לא יכלה להגיע היום.
<מאיר בן חיון: היא מומחית בתחום שלה.
<מאיר בן חיון: היום היא עובדת במרכזיית טלפונים למכירות.
<מאיר בן חיון: היא כבר נמצאת שנתיים בארץ ונאבקת בציפורניים כדי לקבל הכרה.
<מאיר בן חיון: האוניברסיטאות שהיא למדה בהן הן מוסדות אקדמיים שכל המוסדות האקדמיים בארץ ובעולם מכירים אותן - -
עמרם מצנע: בסדר, אדוני.
<מאיר בן חיון: אדוני היושב-ראש, אתה מחיפה.
<מאיר בן חיון: אני עליתי בשנת 78', והגעתי לחיפה.
<מאיר בן חיון: הייתה לי תעודת בגרות.
<מאיר בן חיון: הלכתי לצבא, ובתום השירות הצבאי שלי הלכתי ללמוד.
<מאיר בן חיון: אני לא נדרשתי לתרגם את תעודת הבגרות שלי באותן שנים.
<מאיר בן חיון: אח שלי שלמד שנתיים בצרפת לא נדרש לתרגם את הציונים שלו כדי להתקבל לטכניון.
<מאיר בן חיון: היום הם נדרשים.
עמרם מצנע: עוד מישהו רוצה לומר משהו חשוב?
יוני שטבון: יש רק עוד נתון מספרי אחד.
<מאיר לופטינסקי: אדוני היושב-ראש, הוא ביסס את הטענות שלו בכך שאומרים שמספר עולי ברית המועצות ואוקראינה הם רבים.
<מאיר לופטינסקי: בששת החודשים הייתי כבר ארבע פעמים בצרפת, ואנחנו רואים את המספר ההולך וגדל של עולים שעומדים להגיע לישראל.
<מאיר לופטינסקי: אני רוצה לחזק את אותה נקודה.
<מאיר לופטינסקי: היום לא נראים המספרים של עולי צרפת משום שאין להם נגישות.
<מאיר לופטינסקי: אף אחד לא מסביר להם.
<מאיר לופטינסקי: אין במשרד הקליטה מישהו שמדבר צרפתית.
<מאיר לופטינסקי: אין פה שום טענה, להפך - -
עמרם מצנע: מה זאת אומרת, אין במשרד הקליטה מישהו שמדבר צרפתית?
<מאיר לופטינסקי: כי אין מישהו שמסביר להם מה הם צריכים להגיש.
יוני שטבון: לעניין התארים.
<מאיר לופטינסקי: אני מדבר על עניין התארים בלבד.
<מאיר לופטינסקי: גם במשרד החינוך - -
<דינה כהן: אני דינה כהן, אני מטפלת בשדולה למען עולי צרפת.
<דינה כהן: אנחנו יזמנו את הדיון.
<דינה כהן: יש לי שאלה כי כשעשינו את החיפוש חלק מהנציגים מצרפת מהעמותות אומרים שבכל המקצועות שנדרשים בהם רישיונות – משרד החינוך, משרד הכלכלה – צריכים לעבור דרך משרד החינוך.
<דינה כהן: האם זה נכון או כל משרד בנפרד מקבל את הרישיונות?
עמרם מצנע: ציפי ענתה על זה.
<נטליה זליגר: התשובה היא לא.
<נטליה זליגר: אנחנו לא צריכים את האישור שלהם, והם, כמובן, לא צריכים את האישור שלנו.
יוני שטבון: אני רוצה לתת נתון מספרי.
יוני שטבון: קיבלתי טבלה של 2013 שבה מפורט כמה בעלי תארים פוטנציאליים נדרשו לעבור את התהליך הזה.
יוני שטבון: מדובר על 2,527 אנשים ב-2013.
עמרם מצנע: היא נתנה לך מספרים שהגיעו אליה.
יוני שטבון: לא, אני מדבר ספציפית על השכר - -
עמרם מצנע: לא, על מה שהיא מטפלת בו.
יוני שטבון: זאת הערכת שכר.
יוני שטבון: אני מדבר עכשיו בצורה כללית על כל המרחב של אנשים פוטנציאליים בתחום תארים ובגורמים אחרים, כמו כלכלה.
עמרם מצנע: אני מבין את הבעיה ואת המצוקה.
עמרם מצנע: אבל אני מנסה בראשי לחשוב על משהו שיהיה פרקטי, כי הנייר סובל הכול.
עמרם מצנע: אנחנו יכולים לכתוב פה מה שאנחנו רוצים בסיכומים.
עמרם מצנע: נדמה לי שהמקום הכי נכון והכי ראוי זה משרד הקליטה.
עמרם מצנע: משרד הקליטה הוא השער שדרכו מגיעים עולים חדשים, מקבלים זכויות, מקבלים ליווי, מקבלים הדרכה.
עמרם מצנע: לפחות זה תפקידו של משרד הקליטה.
<קריאה: יש פה נציגה ממשרד הקליטה.
<קריאה: אולי היא יכולה לעזור לנו.
עמרם מצנע: לא רשום.
<יהודית גידלי: את נרשמת?
<ורה אופיר: אני נרשמתי.
<ורה אופיר: אני ורה אופיר, אני אחראית על רישוי מקצועות.
עמרם מצנע: אני לא ראיתי ברשימה את שמך, אבל בבקשה.
<ורה אופיר: הבעיה מוכרת לנו.
<ורה אופיר: אמרו שאנשים לא מכירים ולא יודעים.
<ורה אופיר: אין לנו כל כך הרבה דוברי צרפתית אף על פי שבשנים האחרונות עם העלייה של עולי צרפת יש בכמה לשכות עובדים דוברי צרפתית, אבל כמובן אי אפשר לעשות את זה בכל מקום.
<ורה אופיר: גם אם יש בלשכה לא דווקא העולה מצרפת יגיע לאותה יועצת כי עכשיו אנחנו עובדים בשיטה של טיפול אישי, זאת אומרת לכל עולה יש היועץ שלו שמטפל בו בשנה הראשונה, ואם יש צורך אז בהמשך.
<ורה אופיר: עולה שמגיע למשרד לקליטת העלייה מקבל הסבר על כל הדברים שהוא צריך לעשות, ואפילו מקבל את זה בכתב.
<ורה אופיר: אנחנו לא רק מסבירים, אלא גם אומרים לו מה הוא צריך לעשות לפי המקצוע שלו.
<ורה אופיר: זאת אומרת אם הוא מהנדס אנחנו מפנים אותו לרשם המהנדסים; משרד הבריאות – מקצועות רישוי של משרד הבריאות; ומשרד החינוך.
<ורה אופיר: אנחנו גם מסבירים לצורך מה הוא צריך לקבל אישור של משרד החינוך, וכמו שציפי אמרה זה לצורך שכר ודרגות.
<ורה אופיר: אנחנו רואים שהעולים נותנים משמעות יותר מדי גדולה של ההכרה של משרד החינוך.
<ורה אופיר: הם חושבים שבלי האישור של משרד החינוך הם לא יוכלו להתקבל לעבודה.
<ורה אופיר: אנחנו מסבירים להם שהם יכולים.
<ורה אופיר: קודם כול חשוב להם לקבל את האישורים של המשרדים הרלוונטיים.
<ורה אופיר: זאת אומרת לפעמים הם ניגשים למשרד החינוך, מחכים לאישור משרד החינוך, ואז מתחילים לפנות למשרד הבריאות - -
עמרם מצנע: אתם מסייעים בתרגום?
<ורה אופיר: בתרגום לא.
<ורה אופיר: כי אנחנו לא יודעים באיזה מקצוע.
<ורה אופיר: אין משהו מוגדר.
עמרם מצנע: שפה.
<אמלי אבבו: התרגום לא מספיק, צריך גם נוטריון.
<ורה אופיר: מדובר על המימון.
<ורה אופיר: אני אחראית לנושא הרישוי.
<ורה אופיר: עולים שצריכים רישוי אנחנו מטפלים בהכנה ובתהליך הרישוי.
עמרם מצנע: עלו פה שתי סוגיות: נושא ההסברה ונושא התיעוד, הרישוי וכדומה.
עמרם מצנע: לגבי הסברה אני מציע למשרד החינוך שיעשה כמו שעשה משרד הבריאות; שבאתר שלכם תוסיפו גם צרפתית.
<ציפי ויינברג: אנחנו נשקול את זה בהחלט בחיוב.
עמרם מצנע: אל תשקלו, תעשו.
עמרם מצנע: איזה "נשקול"?
עמרם מצנע: זה חד-פעמי, וזה ראוי שייעשה.
<ורה אופיר: אנחנו בהחלט מוכנים לשתף פעולה - - -
עמרם מצנע: זה ראוי שייעשה.
עמרם מצנע: אני חושב שהמקום הכי נכון לסייע לעולים חדשים דוברי צרפתית ודוברי שפות זרות בכלל בתרגום הוא משרד הקליטה.
עמרם מצנע: תרגום לבד זה לא מספיק, צריך חותמת של מישהו שנותן לזה תוקף רשמי, ולכן זה עניין של כסף.
עמרם מצנע: משרד הקליטה שאמון על סלי קליטה הוא המקום הכי נכון.
עמרם מצנע: זה הצומת, צוואר הבקבוק שדרכו אני מניח שכל העולים עוברים אם הם רוצים זכויות וסלים.
עמרם מצנע: לכן הסיכום שלנו יהיה שאנחנו פונים למשרד הקליטה שילמד את העניין הזה, וייתן את השירות הזה לעולים חדשים.
עמרם מצנע: זה לא רק התרגום כי תרגום לבד לא מספיק.
עמרם מצנע: לכן גם לא מספיק שיישב בכל משרד ממשלתי מישהו שיודע צרפתית ורק יתרגם, כי צריך לתת לזה גם איזשהו מעמד.
עמרם מצנע: כולנו מבינים שעברנו פה כמה שנים שאנשים הגיעו עם כל מיני תארים מפוקפקים וגם ללא בסיס; ואחר כך זה רופאים שמטפלים בנו ומהנדסים שחותמים על קונסטרוקציה או על גשר וכן הלאה.
עמרם מצנע: אז זה מה שאני מציע שנסכם.
עמרם מצנע: לדעתי, משרד הקליטה הוא המקום הנכון לעשות את זה בצורה הכי טובה והכי נכונה.
עמרם מצנע: נאחל שיבואו הרבה עולים; לא בגלל ששם רע, אלא בגלל שפה טוב.
<סיגל מרד אברג'יל: בוקר טוב.
<סיגל מרד אברג'יל: אני מהלשכה המשפטית.
<סיגל מרד אברג'יל: יחד אתי נמצא כאן דני טל, ממונה על אכיפת החוק.
<סיגל מרד אברג'יל: אנחנו היום מביאים תקנות להגנת הספרות והסופרים בעניין הפחתה של סכום העיצום הכספי שנקבע במסגרת החוק.
<סיגל מרד אברג'יל: החוק קבע סוגים שונים של הפרות וקבע מדרגות לעיצום כספי ואנחנו היום באים לקבוע את אותן נסיבות בגינן אנחנו נהיה רשאים להפחית את סכומי העיצום שקבועים במסגרת החוק עצמו.
עמרם מצנע: אלה תקנות שצריכות אישור שלנו?
<סיגל מרד אברג'יל: כן.
<מירב ישראלי: לפי סעיף 25(ב) לאותו חוק, התקנות האלה צריכות אישור של הוועדה.
עמרם מצנע: מקריאים אותן?
<מירב ישראלי: לגבי פריסת תשלומים, הם יסבירו כי הם רוצים למחוק את זה.
<מירב ישראלי: אם זה יימחק, נצטרך למחוק את זה גם מהכותרת.
<מירב ישראלי: בתוקף סמכותי לפי סעיף 25(ב) לחוק להגנת הספרות והסופרים בישראל (הוראת שעה), התשע"ג-2013 (להלן – החוק), בהסכמת שר המשפטים, בהתייעצות עם שר התרבות והספורט, ובאישור ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
עמרם מצנע: יש הסכמת שר המשפטים?
<מירב ישראלי: נמצאת כאן נציגת משרד המשפטים.
<ענת זוהר: יש הסכמה.
עמרם מצנע: הייתה התייעצות?
<ענת זוהר: אישורי ההיוועצות ואישור ההסכמה הועברו ליועצת המשפטית של הכנסת עוד בטרם הדיון.
<מירב ישראלי: הגדרות בתקנות אלה – "אישור רואה חשבון" – אחד מאלה, לפי העניין – לגבי מפר החייב במינוי רואה חשבון מבקר – אישור שנתן רואה חשבון מבקר, שאינו מצוי בניגוד עניינים כלפי המפר ואינו תלוי בו, בין במישרין ובין בעקיפין, לפי תקנות רואי חשבון (ניגוד עניינים ופגיעה באי תלות כתוצאה מעיסוק אחר), התשס"ח-2008.
<מירב ישראלי: לגבי מפר שאינו חייב במינוי רואה חשבון מבקר – אישור שנתן רואה חשבן כהגדרתו בחוק רואי חשבון, התשט"ו-1955.
<מירב ישראלי: אנחנו תכף נראה שלגבי עילת הפחתה מסוימת, צריך אישור רואה חשבון על מחזור עסקאות.
<מירב ישראלי: "מחזור עסקאות" – מחזור עסקאות של עוסק כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975.
<מירב ישראלי: לעניין מפר שהוא רשת חנויות – מחזור העסקאות של כל מקומות הממכר הקבועים הנמנים עם הרשת, כמשמעותה בחוק.
<מירב ישראלי: תכף נראה, עת נגיע לעילת הפחתה של מחזור עסקאות, איך זה בא לידי ביטוי.
<מירב ישראלי: "מפר" – כמשמעותו בסעיף 21(א) לחוק.
<מירב ישראלי: זה בעצם יכול להיות כל אחד מאלה שיכולים להפר לגבי עילות מסוימות, שזה מוציא לאור, חנות ספרים או רשת חנויות.
<מירב ישראלי: הפחת סכומי העיצום הכספי הממונה רשאי להפחית למפר את סכום העיצום הכספי, בשיעורים שלהלן, אם התקיימה אחת או יותר מנסיבות אלה:
<מירב ישראלי: המפר הפסיק את ההפרה מיוזמתו ודיווח עליה לממונה – 30 אחוזים.
<מירב ישראלי: המפר נקט פעולות למניעת הישנות ההפרה ולהקטנת הנזק, להנחת דעתו של הממונה – 20 אחוזים.
<מירב ישראלי: ההפרה היא קלה, בנסיבות ביצועה.
<מירב ישראלי: לעניין זה, יתחשב הממונה, בין היתר, בהיקף ההפרה, ברווח שהיה עשוי להיות מופק ממנה, בהפסד שהיה עשוי להימנע אלמלא ההפרה או בנזק שהיה עשוי להיגרם בעקבותיה – 20 אחוזים.
<מירב ישראלי: זה סעיף שאנחנו מוצאים בכל תקנות ההפחתה גם לפי חוקים אחרים בצורה זו או אחרת.
<מירב ישראלי: הפחתה בשל נסיבות אישיות ראה הממונה, לגבי מפר שהוא יחיד, שההפרה נגרמה בשל נסיבות אישיות המצדיקות הפחתה של העיצום הכספי או שהתקיימו נסיבות אישיות קשות המצדיקות שלא למצות את הדין עם המפר, רשאי הוא להפחית למפר את סכום העיצום הכספי בשיעור של 20 אחוזים, וזאת בלי לגרוע מסמכותו לפי תקנה 2.
<מירב ישראלי: הפחתה בשל מספר נסיבות כאן יש הצטברות של האחוזים.
<מירב ישראלי: התקיימו לגבי מפר כמה נסיבות כאמור בתקנות 2 ו-3, רשאי הממונה להפחית למפר מסכום העיצום הכספי את השיעורים המנויים לצד אותן נסיבות במצטבר, ובלבד ששיעור ההפחתה המצטבר לא יעלה על 50 חוזים מסכום העיצום הכספי הקבוע בשל אותה הפרה.
<מירב ישראלי: הפחתה בשל התחשבות במחזור עסקאות מצא הממונה שסכום העיצום הכספי עולה על 10 אחוזים ממחזור העסקאות של המפר, רשאי הוא להפחית את הסכום כך שלא יעלה על הסכום השווה ל-10 אחוזים ממחזור העסקאות של המפר.
<מירב ישראלי: תקנת משנה (א) תחול בין אם הופחת סכום העיצום הכספי לפי תקנות 2 ו-3 ובין אם לאו.
<מירב ישראלי: מסמכים מצורפים לבקשה מפר המבקש הפחתה של עיצום כספי או פריסה של תשלום עיצום כספי – שוב, אם יהיה צריך להוריד את זה, נוריד את זה - לפי הוראות תקנות אלה, יצרף לבקשה מסמכים המאמתים את העובדות שעל יסודן מתבקשת ההפחתה או הפריסה כאמור.
<מירב ישראלי: מבלי לגרוע מהוראות תקנת משנה (א), מפר המבקש הפחתה של עיצום כספי לפי הוראות תקנה 5 – אמרנו שזאת התחשבות במחזור עסקאות - יצרף לבקשה אישור רואה חשבון לעניין גובה מחזור העסקאות שלו.
<מירב ישראלי: את הפריסה אני לא מקריאה כי בעצם מבקשים להוריד.
<מירב ישראלי: תסבירו את השתלשלות העניין.
עמרם מצנע: זה לא כל כך אכפת לי.
עמרם מצנע: אתם רוצים להוריד את זה?
<סיגל מרד אברג'יל: אנחנו מורידים את זה מאחר ואנחנו לא רוצים כפילות.
<סיגל מרד אברג'יל: היום הגבייה של העיצומים הכספיים נעשית באמצעות המרכז לגביית קנסות שלו יש סמכות לקבל החלטות על פריסה ולכן אנחנו לא יוצרים כפל.
עמרם מצנע: מקובל.
<מירב ישראלי: מורידים את זה.
עמרם מצנע: זה יורד.
<מירב ישראלי: אז נוריד גם את כל האזכורים.
עמרם מצנע: הממונה.
<דני טל: בסך הכול מדובר בתקנות שיאפשרו לנו לייצר הרתעה.
<דני טל: המטרה היא לא להעניש אלא לייצר איזושהי אכיפה של החוק והפוטנציאל של העיצומים הכספיים, כמו שהוא נכון להיום, הוא מאפשר להכפיל את העיצום הכספי, את אותם 10,000 שקלים פר הפרה.
<דני טל: זאת אומרת, אם ספר אחד עשה הפרה ב-120 סניפי הרשת, אלה סכומים מאוד גדולים.
<דני טל: המטרה שלנו היא לא להעניש.
עמרם מצנע: תן לנו קצת אינסייד על מה קורה בפיקוח על החוק.
<דני טל: אולי כמה מלים, אבל בלי להיכנס למספרים כי בכל זאת מדובר בנתונים שחלקם מועברים אלינו והם נתונים חסויים והם נחשפים לחברי הוועדה.
<מירב ישראלי: הוועדה המייעצת.
<דני טל: החוק נכנס לתוקף ב-6 בפברואר והוא מלווה בהמון רעש תקשורתי.
<דני טל: אנחנו משתדלים להסתכל על הנתונים ולשפוט אותם כמו שהם.
<דני טל: הייתה התייחסות רבה לנושא הירידה במכירות מצד אחד, יש את כל הסיפור סביב סטימצקי, הקשיים הכלכליים ותהליך הרכישה שהם עוברים.
<דני טל: אם אנחנו מסתכלים גם על נתוני המכירות שמדברים על ירידה דרמטית, אני מדבר על דברים שפורסמו, אני יכול להגיד שההערכות שהיו, שהתקבלו מרשתות הספרים לפני כניסת החוק, דיברו על ירידות בשיעור מסוים באותה תקופת מעבר.
<דני טל: מדובר על שנה ראשונה כתקופת מעבר, תקופת הסתגלות ואנחנו רואים שבפועל, על פי נתוני המכירות של הרשתות, הירידה במכירות היא אמנם קיימת אבל היא נמוכה או מתונה לאין שיעור לעומת מה שהן צפו.
<דני טל: משיחות שלי עם בעלי חנויות פרטיות שהן לא רשתות, הן לא חוות את הירידה הזאת ואם הן חוות, זה מינורי.
<דני טל: אני מדבר על ירידה שהיא מוטת עונתיות.
<דני טל: כלומר, היה לנו את פסח בתחילת השנה ואם אנחנו לוקחים בחשבון שפסח השנה חל בחודש אפריל, בשנה קודמת הוא חל במרץ, ואנחנו מסתכלים תקופתית.
<דני טל: באופן מסורתי יש עונות בהן יש יותר מכירות ויש עונות בהן יש פחות מכירות.
<דני טל: אנחנו משווים את הנתונים עונתית וכאמור, מהשוואת הנתונים ברמה עונתית, הירידות קיימות אבל הן מתונות יותר.
רות קלדרון: יש ירידות גם בחנויות פרטיות?
<דני טל: לא.
<דני טל: שוב, אין לנו נתונים שמאמתים את זה.
<דני טל: זה יותר כתוצאה משיחות עם מנהלי חנויות בהן ביקרנו.
<דני טל: כן קיבלנו אינדיקציה שהמכירות קיימות במרכזי הקניות בהם יושבות החנויות, בעיקר בקניונים, ויש ירידות במכירות בכלל בכל מוצרי הפנאי שם.
<דני טל: זה נכון שבספרים זה קצת יותר מאשר בתחומים אחרים, אבל שוב, עיקר המכירות של רשתות הספרים בקניונים הן מלקוחות מזדמנים שבאים לסרט, באים לעשות קצת קניות ועל הדרך גם רואים ספרים, נכנסים וקונים.
<דני טל: זה בנוגע להיקפי המכירות.
<דני טל: בנוגע למצבה של סטימצקי.
<דני טל: אני מניח שכולם מבינים שלא החוק גורם למצב הנוכחי.
<דני טל: מדובר בתהליכים ארוכים יותר ואני לא אכנס לפרטים שנחשפנו אליהם בדוחות הכספיים.
<דני טל: אם יש שאלות ספציפיות נקודתיות לגבי תחומים מסוימים, אני אוכל לענות עליהן.
עמרם מצנע: אני הבחנתי – שוב, לא בדיקה סטטיסטית ואפילו לא מדגמית – שספרים חדשים, מחירם ירד.
רות קלדרון: מחירם ירד?
<מירב ישראלי: קטלוגי.
עמרם מצנע: בחנות.
עמרם מצנע: קטלוגי הוא גם המחיר.
<מירב ישראלי: כי בעבר המחיר הקטלוגי היה הגבוה.
עמרם מצנע: מחירם ירד.
עמרם מצנע: אם היית קונה ספר בשמונים שקלים, היום אתה קונה בשישים שקלים.
<דני טל: כן.
<דני טל: המחיר הממוצע של ספר חדש הוא נמוך יותר ואנחנו גם רואים ירידה במחירי הספרים הנקובים שהיה בפברואר מול מחיר הספרים הנקובים, ספרים שהופקו במרץ.
<דני טל: עוד לא בדקנו לגבי אפריל.
<דני טל: מפברואר למרץ ראינו ירידה במחיר הממוצע הנקוב על ספר.
<דני טל: אני חושב שהבעיה בספרים החדשים היא לא במחיר כמו תפיסתית באופן שיווקם.
<דני טל: עדיין אנחנו רואים ששתי הרשתות הגדולות שמות בחזית את המבצעים על הספרים הישנים, נדמה לי שבשתי הרשתות עכשיו רץ מבצע של אחד פלוס אחד, ואת הספרים החדשים שהיו פעם בחזית, העבירו לשולחן אחורי.
<דני טל: בדרך כלל אצל שתי הרשתות, בכל החנויות, אתה רואה שהספרים החדשים נדחקים אחורה.
<דני טל: אמר לי מנהל רשת הפצה שיש כאן גם את האלמנט הפסיכולוגי.
<דני טל: הוא אומר שאם יש ספר ב-48 שקלים, הוא פחות יימכר מאשר אם הוא ישים שני ספרים במאה שקלים.
<דני טל: זאת אומרת, יש את האלמנט התפיסתי של מבצעים ואלה השלטים שמושכים את האנשים.
עמרם מצנע: יש נתון על מספר הספרים החדשים שיוצאים לשוק?
<דני טל: אין לי אותם כאן, אבל יש לנו את הנתונים על מספרי הספרים שיצאו עם התפלגות לפי עיון, ילדים, לפי כל התחומים.
עמרם מצנע: יש משהו מהותי במספרים?
<דני טל: מה שאני זוכר, פברואר לא היה מהותי, אבל ספרים שיצאו בפברואר אלה ספרים שהוכנו לפני כן.
<דני טל: אני חושב שהאינדיקציה הטובה שלנו תהיה אחרי תקופת שבוע הספר.
<דני טל: אנחנו הוצאנו לא מזמן בתיאום ויחד עם משרד התרבות ועל דעתם אישור להאריך את שבוע הספר למקסימום האפשרי בחוק.
<דני טל: זה היה גם על פי בקשת רשתות הספרים והמו"לים ואנחנו שמחנו להיענות להם.
<דני טל: אני מניח שאחרי שיסתיים שבוע הספר ב-26 ביוני, נוכל לאמוד בצורה נכונה יותר, גם בהשוואה לתקופות קודמות, כמה ספרים חדשים יצאו בתקופה.
<דני טל: אני יודע שהרבה מו"לים ממתינים לשבוע הספר עם ספרים חדשים.
רות קלדרון: עדיין יש מבצעים בחנויות?
<דני טל: המבצעים הם על ספרים ישנים.
<דני טל: יש שמירה על החוק.
<דני טל: אנחנו לא נתקלים במקרים שמנסים להפר את החוק.
<דני טל: אנחנו כן נתקלנו בנקודות בהן מצאו פרשנויות שאפשרו להם לעקוף את החוק, אבל זה נפתר בדרך כלל בשיחות עם מי שנחשד בהפרה והדברים תוקנו.
רות קלדרון: האם סטימצקי הופכת להיות גם היא יצרן מוכר כמו צומת?
<דני טל: זה לא סוד, זה התפרסם, שמי שרוצה לקנות את סטימצקי, והודיעו על כך, זאת קבוצה שחברים בה מו"ל או מו"לים.
<דני טל: זה מחזיר אותנו לתקופה עת עלה החוק, אז אמרו שיש בעלות אנכית של צומת ספרים, כינרת זמורה, ביתן.
<דני טל: החוק קובע שהרכישה הזאת כפופה לאישור הממונה על ההגבלים העסקיים והוא בר סמכא להחליט האם יש כאן פגיעה בתחרות או לא.
רות קלדרון: הדבר הזה עוד לא הסתיים?
<סיגל מרד אברג'יל: זה כפוף להחלטת הממונה על ההגבלים העסקיים.
עמרם מצנע: עוד אין להם הסכם.
רות קלדרון: אבל כרגע צומת וכנרת, זה כן עובד באנכי.
<דני טל: זה כבר קיים.
רות קלדרון: לכן בעצם עשינו את החוק.
רות קלדרון: זאת הייתה אחת הסיבות לכך.
רות קלדרון: יכול להיות שעכשיו יהיו לנו שתי בעלויות אנכיות של חנויות והוצאות ספרים.
<דני טל: נכון.
רות קלדרון: השאלה אם החוק מודע לכך.
<דני טל: בשיחה שלי עם מו"לים אחרים שלכאורה אמורים לחשוש מהסיטואציה הזאת, הם מאוד שמחים על המצב.
<דני טל: הם אומרים שכל עוד סטימצקי לא קורסת, מבחינתם, לא משנה מי רוכש אותה.
רות קלדרון: הפקחים שיש לכם בודקים את ה-ריל אסטייט שבאמת התצוגה תהיה שוויונית?
<דני טל: אני זה שעושה את עבודת הפיקוח בשלב הזה.
<דני טל: בכל זאת, זה שירות ציבורי ויש פער בין הרגע שקיבלנו את התקנים, לרגע שהם יוצאים למכרז, לרגע שמאיישים אותם בפועל.
<דני טל: שניים מתוך שלושת התקנים כבר יצאו ואנחנו בתהליכי גיוס.
<דני טל: בפועל מי שעושה את הפיקוח זה אני.
<דני טל: אני מסתובב ברשתות ואני מתרשם.
<דני טל: בסטימצקי זה מאוד מסודר.
רות קלדרון: הבעיה תמיד הייתה בצומת.
<דני טל: בצומת זה גם מסודר.
<דני טל: זה ברמת חנות ולא מונחה מלמעלה.
רות קלדרון: לא ראית חריגות.
<דני טל: לא ראיתי חריגות.
<דני טל: כל מנהל חנות יודע איזה ספרים יש לו, של איזה מו"לים ומקפידים והם מודעים לחוק.
<דני טל: אין להם אינטרס להפר את החוק כי האחריות היא עליהם.
רות קלדרון: שתי שאלות קטנות.
רות קלדרון: הראשונה, מי זאת הוועדה שמלווה?
רות קלדרון: והשנייה, לאן הולך הכסף שמגיע מהקנסות?
עמרם מצנע: אין קנסות.
רות קלדרון: כי צער בלי חיים עובד על הקנסות של הכלביות.
<דני טל: אצלנו זה הולך לאוצר המדינה.
<דני טל: אין קשר בין עבודת הפיקוח לתוצאותיה.
עמרם מצנע: הם לא מקבלים בונוס.
רות קלדרון: לסופרים.
רות קלדרון: קיוויתי שיהיו פרסים לסופרים.
<דני טל: זה תלוי בחקיקה שלכם.
<סיגל מרד אברג'יל: אני אשיב לשאלה השנייה לגבי הוועדה.
<סיגל מרד אברג'יל: הוועדה היא ועדה מייעצת שהוקמה מכוח החוק בסעיף 38.
<סיגל מרד אברג'יל: מי שממנה אותה זאת שרת התרבות.
<סיגל מרד אברג'יל: ההרכב שלה מפורט במסגרת החוק עצמו.
<סיגל מרד אברג'יל: יש את נציג שרת התרבות, הממונה, נציג שר המשפטים, נציג שר האוצר, נציג הממונה על ההגבלים העסקיים, נציג של הרשות להגנת הצרכן, נציג ראש הממשלה העוסק בתחום הייעוץ הכלכלי לממשלה שהוא עובד מדינה.
<סיגל מרד אברג'יל: הוועדה מונתה והיא התכנסה.
רות קלדרון: תני לי לנחש שאת כל אלה אף פעם אתה לא ראית בחדר אחד.
<סיגל מרד אברג'יל: לא נכון.
<דני טל: פגשנו אותם.
<דני טל: היה מפגש אחד.
<דני טל: בחודש שעבר היה מפגש ראשון כאשר בפני הוועדה הוצגו הנתונים כולל נתונים חסויים.
<דני טל: ביולי, אחרי שבוע הספר, מתוכנן מפגש נוסף.
עמרם מצנע: יש עוד משהו למישהו?
רות קלדרון: אני רוצה להבין.
רות קלדרון: היו תקנות ואתה רוצה להקטין קצת את העיצום הכספי?
עמרם מצנע: אלה תקנות חדשות.
רות קלדרון: המילה הפחתה.
<מירב ישראלי: בעיקרון כאשר קובעים בחוק פרק עיצומים כספיים, יש סעיף סטנדרטי בכל החוקים שבכל הפרקים לפיו אפשר להתקין תקנות שקובעות עילות להפחתה של סכומי העיצומים הכספיים.
<סיגל מרד אברג'יל: לגבי כל סוגי ההפרות, נקבעו הסכומים בחוק.
רות קלדרון: אם חוקקנו את זה, זה עוד טרי, למה חשבנו על סכומים אחרים?
עמרם מצנע: כי בחוק כתוב שצריך לתקן את התקנות.
<מירב ישראלי: הרעיון הוא שיש סכום שהוא סכום הבסיס, שהוא סכום העיצום הכספי על הפרה.
רות קלדרון: החלטנו עליו.
<מירב ישראלי: זה בחוק.
<מירב ישראלי: כאשר יש נסיבות מיוחדות – זה בכל החוקים.
רות קלדרון: תסבירי לי מה זה הנסיבות המיוחדות.
<ענת זוהר: אני אומר את הסיבה לכך.
<ענת זוהר: החוק לא נותן שיקול דעת בקביעת גובה העיצום כי המטרה היא שהממונה יפעיל את שיקול הדעת שלו בצורה אחידה ושוויונית כלפי כולם ועיצום הוא עיצום והוא לא זז ימינה או שמאלה.
<ענת זוהר: בכל זאת, עם הזמן, כאשר הפעלנו את חוקי העיצום הכספי בחוקים השונים לפני החוק הזה, אנחנו ראינו שיש עילות מסוימות שכאשר הן מתקיימות והן מנויות כאן בתקנות, כן יש הצדקה לחרוג מהסכום שאין לגביו שיקול דעת.
רות קלדרון: אבל יש עיצום של המדינה לכל הדברים בעולם או שבספרים אנחנו קבענו עיצום?
<ענת זוהר: סכומים שמותאמים למטריה ולמקרים.
עמרם מצנע: הקראנו את זה.
<מירב ישראלי: בעיקרון, לפי החוק יש בסעיף 17 לגבי מוציא לאור, לגבי הפרות מסוימות – 12 אלף שקלים, ואם הוא יחיד ולא תאגיד, 10,000 שקלים.
<מירב ישראלי: לגבי חנות ספרים – 12 אלף שקלים ו-10,000 שקלים.
<מירב ישראלי: אותו הדבר גם לגבי גרסה אלקטרונית.
<מירב ישראלי: אלה הסכומים פחות או יותר.
רות קלדרון: הבנתי.
עמרם מצנע: ראשית, אנחנו מאשרים את התקנות.
עמרם מצנע: שנית, קיבלנו סבירה מסוימת על המצב.
עמרם מצנע: גם אני קורא הרבה בעיתונים ורואה בתקשורת הרבה עיסוק בנושא הזה, פעם לכאן ופעם לכאן.
עמרם מצנע: כאשר יעבור זמן סביר, אנחנו נקיים אצלנו דיון מעקב.
עמרם מצנע: לפי דעתי עדיין לא עבר מספיק זמן כדי לקבל איזושהי יכולת להעריך מה החוק הזה עשה ומה הוא לא עשה.
עמרם מצנע: אני יכול לומר שאני מתרשם שלא כצעקתה.
<מירב ישראלי: גם קיבלנו דיווח ממשרד התרבות על הספריות הציבוריות.
רות קלדרון: תודה רבה ובהצלחה במאמצי הפיקוח וההפעלה.
עמרם מצנע: הקצינו לדיון הזה שעה ונשתדל להיות תמציתיים.
עמרם מצנע: אני רוצה להזכיר למי שלא זוכר, שהוגשה הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון), התשע"ג-2013 עליה חתומה רשימה ארוכה של חברי כנסת והנושא הוא היכולת של משרד החינוך להביא לידי ביטוי את מטרותיו של משרד החינוך שזה קידום החינוך באמצעות הקלות, פטור, נהלים בתחום המכרזים שיאפשרו סמכות לקיים את מטרותיו של משרד החינוך בצורה יותר נכונה.
עמרם מצנע: נתקלנו לאורך השנים בבעיות מורכבות של הפעלת הגופים השונים שהיו פעם חלק ממשרד החינוך, הופרטו באופן כזה או אחר, ומצאנו את עצמנו הרבה פעמים במצב שחוק חובת המכרזים שהוא חוק נכון וטוב, ואני מכיר אותו הרבה מאוד שנים מתפקידיי הקודמים, לא נותן את הגמישות המתאימה למשרד החינוך, כפי שלדעתנו ראוי שיהיה, בבחירת ספקים, נותני שירותים שונים בתחומים השונים.
עמרם מצנע: בעבר עלו דוגמאות כמו חברת המתנ"סים, נעל"ה , פר"ח, קרב, סל תרבות ועוד כל מיני דוגמאות למורכבות שנוצרה.
עמרם מצנע: כאשר החוק הזה עלה לדיון, אני התחייבתי שאנחנו נעשה מאמץ עם משרד החינוך, עם משרד האוצר ועם משרד המשפטים למצוא כלים שייתרו את החקיקה ויאפשרו על ידי נהלים בתוך המשרדים להתמודד עם הבעיה.
עמרם מצנע: עבר זמן - המשרדים השונים אכן קיימו דיונים אינטנסיביים ואני בהחלט רוצה להודות להם על כך – ויש היום הצעה להוראות תק"ם שיביאו, לפי דעת משרד החינוך, משרד האוצר ומשרד המשפטים, לגמישות ויאפשרו את הגמישות הנדרשת למשרד החינוך בבואו להפעיל גורמי חוץ במשימות המשרד.
עמרם מצנע: זה פחות או יותר בתמציתיות הנושא אליו נדרשנו.
עמרם מצנע: בידי יש הצעה שעברה סיבובים רבים בתוך משרדי הממשלה ואני מבין שהיא מקובלת על משרד החינוך, על משרד האוצר, בעיקר על החשבות כמובן, ועל משרד המשפטים.
עמרם מצנע: בבקשה, מי מציג את הנושא?
<ברוך לוברט: בוקר טוב אדוני.
<ברוך לוברט: אני מהלשכה המשפטית במשרד האוצר.
<ברוך לוברט: אני אציג בקצרה את המתווה שמופיע בהוראה שנמצאת בפניכם.
<ברוך לוברט: בפועל בהוראה יש שני מסלולים.
<ברוך לוברט: יש את המסלול שאולי נקרא לו היותר כללי לגבי אופן ההתקשרויות לביצוע של פרויקטים חינוכיים ייחודיים, כפי שאנחנו קוראים להם, ויש את המסלול השני שהוא מסלול לגבי התקשרויות יותר ספציפיות שאני אתייחס אליו בהמשך.
<ברוך לוברט: לגבי המסלול הראשון, ההתקשרויות לביצוע פרויקטים חינוכיים ייחודיים.
<ברוך לוברט: ההוראה מאפשרת למשרד ללכת למתווה של מכרז סגור, מה שאומר שהמשרד למעשה, כאשר מדובר בפרויקט חינוכי ייחודי, יוכל לגבש רשימה של ספקים לפי חוות דעתם של הגורמים המקצועיים במשרד וועדת המכרזים, רשימה של גורמים שהם רלוונטיים לפרויקט הייחודי.
<ברוך לוברט: הוא יוכל לקבוע לרשימה הזאת ספציפית להתקשרות המסוימת בה מדובר ולמעשה לפנות רק אליהם בהנחה שאותה רשימה או אותם ספקים הם הרלוונטיים והם אלה שיכולים לתת את השירות בו מדובר, ולעשות את המכרז – מה שאנחנו קוראים מכרז סגור – לעשות את ההליך התחרותי רק בתוך הקבוצה הזאת.
<ברוך לוברט: זה למעשה יאפשר את הגמישות למשרד שלא לפנות למכרז פומבי או לא לפנות לרשימה גדולה של ספקים פוטנציאליים שיכול להיות שאנחנו לא יודעים מי ייתן מענה למכרז מעין זה.
<ברוך לוברט: זה המסלול הכללי.