GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמרם מצנע: כמה מילים על הבגרות.
<חגית גליקמן: אולי דסי בארי מנהלת גף לחינוך העל-יסודי תגיד כמה מילים על הבגרות.
<חגית גליקמן: אני מוכנה לענות אם אצטרך.
<דסי בארי: אנחנו נמצאים בישורת האחרונה של הטמעת ההבחנות החדשות במסגרת התכנית ללמידה משמעותית.
<דסי בארי: כל תחומי הדעת כבר פורסמו במסמכי הלימה שהולמים הן את אורך שנת הלימודים, הן את המחשבה והרצון לאפשר זמן ללמידה משמעותית.
<דסי בארי: לכן כמות החומר נמצאת בהלימה עם משך הזמן.
<דסי בארי: כל תחומי הדעת חולקו: 70% הם גוף הידע והמיומנויות הבסיסיות בתחום הדעת, לפרקי בחירה שהם העמקה והרחבה בכל אחד מתחומי הדעת ובהתאם לצרכים של בית הספר וקהילתו.
<דסי בארי: סומנו תהליכי הערכה מרכזיים שיכולים לשמש תהליכי הערכה בית ספריים.
<דסי בארי: אנחנו נמצאים בשלבי כתיבת מתווים גנריים שימשו את בתי הספר כדי לסייע להם לנהל הערכה בית ספרי כזאת.
<דסי בארי: כבר פרסמנו את ההצעות לארגון הלמידה על הרצף של שלושת השנים בחטיבה העליונה וגם עם זיקות לחטיבת הביניים ולבתי הספר השש שנתיים.
<דסי בארי: השארנו הרבה מאוד אוטונומיה, אבל נתנו הרבה מאוד כלים לבתי הספר בתוך שלבי הכניסה.
<דסי בארי: אולי בשלב הראשון מעוניינים בתהליך קצת יותר מונחה וקצת יותר מלווה.
עמרם מצנע: עד כאן אלו אמירות כלליות שמהם אני יכול ללכת לכל כיוון שהוא.
עמרם מצנע: השאלה שלי, השנה, עכשיו מה שונה משנה שעברה?
עמרם מצנע: אני תלמיד בכיתה י', יא', יב', מה שונה השנה?
<דסי בארי: מי שהשנה תשע"ד הוא תלמיד ב-י', יא', יב' נשאר בתכנית.
עמרם מצנע: שום דבר לא השתנה?
<דסי בארי: לא השתנה.
<דסי בארי: השתנתה העובדה שבית הספר עובר הליך פדגוגי מעמיק שישפיע עליו.
עמרם מצנע: מה יהיו השינויים בשנה הבאה?
<דסי בארי: תלמיד שהיום הוא בכיתה ט', כלומר שהוא עולה לכיתה י' בשנה הבאה, הוא נכנס כבר לתוך התכנית החדשה.
<דסי בארי: לכן קודם כל לא יהיו מבחני בגרות חיצוניים בשנת הלימודים הבאה בכלל.
<דסי בארי: יהיו לו הליכי למידה משמעותיים, הוא יכול, אם בית הספר יבחר, להיבחן במסגרת ההיבחנות הבית הספרית באותם חלקים שבית הספר בוחן מתוך הבגרות החיצונית.
<דסי בארי: שנת הלימודים שלו תהייה שנה שמבוססת בהעמקת המיומנויות שלו.
<דסי בארי: חשיבות רבה במיוחד לאותם תלמידים שרק עכשיו עברו מחטיבת הביניים שלא לומדים ברצף השש שנתי.
עמרם מצנע: בשנה הבאה אני תלמיד יא', איך זה יתבטא?
<דסי בארי: בשנה הבאה אתה בכיתה יא', אתה עדיין בתכנית הישנה.
עמרם מצנע: כלומר, תלמיד יא' בשנה הבאה ממשיך - - -
<דסי בארי: הוא ממשיך להיבחן, לא קטענו לו את הרצף.
עמרם מצנע: אבל הקטנו לו את מספר המקצועות המוגברים.
<דסי בארי: לא.
<דסי בארי: התלמידים שהם עכשיו ב-י', יא', יב' בשנת תשע"ד, להם לא נגענו בתכנית, לא קטענו להם את הרצף.
<דסי בארי: תלמידים כבר בחרו מגמות, חלקם בחרו ריבוי של מגמות.
<דסי בארי: אנחנו לא נוגעים - - -
עמרם מצנע: אני מדבר על תלמיד שעכשיו הוא בכיתה י' ויהיה ב-יא'
<דסי בארי: מאחר, ויכול להיות שחלקם התחילו השנה ארבע מגמות, להם אין שינוי בנהלים.
<דסי בארי: זה משהו משמעותי שאותו אנחנו רואים, כשבית ספר מתארגן לתהליכי למידה מעמיקים זה משפיע על הרצף.
<דסי בארי: אבל אין לו שינוי בנוהל.
<דסי בארי: לא נגענו בתלמיד שהתחיל.
<דסי בארי: הוא יסיים את מה שהוא התחיל כדי למנוע פגיעה בתלמיד, אפילו רק בשוליים.
עיסאווי פריג': את מדברת על תלמיד שעובר לכיתה יא'.
עיסאווי פריג': השנה אני תלמיד כיתה ט' ועולה ל-י'.
<דסי בארי: אז בשנה הבאה לא יהיו לך לבחינות.
עיסאווי פריג': אמרת משמעותי וייחודי.
עיסאווי פריג': איך זה מתבטא הלכה למעשה לתלמידי כיתה י'?
עיסאווי פריג': תחדדי את הנקודה.
עיסאווי פריג': זה מאוד חשוב - - -
עמרם מצנע: יש לנו מועד לדיון עם שר החינוך כאן בנושא: מה זאת למידה משמעותית.
עמרם מצנע: כולם מדברים וכנראה לא כולם חושבים אותו דבר.
עיסאווי פריג': אדוני היושב ראש, אני מבקש ברמת המיקרו - - -
עמרם מצנע: אתה תקבל תשובה.
עמרם מצנע: אני מציין שאנחנו נדרוש משר החינוך שיבוא ויגיד מהי לימדה משמעותית ואיך היא מתורגמת.
עמרם מצנע: באמירות כלליות כולנו מצוינים.
עמרם מצנע: אבל איך היא מתורגמת באופן תכליתי בבית הספר.
עיסאווי פריג': תלמיד כיתה יא'.
<דסי בארי: בכיתה י' יהיה שינוי מאוד משמעותי.
עיסאווי פריג': מה יהיה על תלמיד שעולה לכיתה יא'?
<דסי בארי: בחורף יא', מלבד לאוכלוסיות מיוחדות שתכף אפרט אותן, התלמיד לא יבחן בחינות בגרות חיצוניות.
<דסי בארי: כלומר, מרב תלמידי מדינת ישראל יזכו לרצף של שנת לימודים מלאה – מה שמאפשר תהליך עומק בלי הקטיעה ארוכת הזמן שהייתה עד כה עד בגרויות החורף.
<דסי בארי: תחשבו שאם המתכנות ועם הבגרויות דיברנו על שלושה חודשים של שיבוש הלמידה באמצע השנה.
<דסי בארי: אנחנו מדברים על שנת למידה ברצף, ההבחנות החיצונית תתחיל רק במועד הקיץ.
<דסי בארי: החרגנו אוכלוסיות מיוחדות או תלמידים שמצאנו שהלמידה הסמסטריאלית מועילה להם.
<דסי בארי: בתוך שלב המעבר אנחנו לא רוצים בבת-אחת לשנות את כל הרגליהם.
<דסי בארי: אלו התלמידים החלשים יותר שקיבלו בחורף יא' בבגרויות ספציפיות שהן רק מתחום הליבה הבסיסית.
<דסי בארי: כמו כן, גם לתלמידים מואצים, מחוננים, מצטיינים שרוצים להאיץ את לימודיהם – תכניות כאלה יכולות לקבל לאישור היבחנות בחורף יא'.
עיסאווי פריג': באילו מקצועות נבחנים תלמדי כיתה יא' בקיץ?
<דסי בארי: החידוש הגדול שהוא נכון גם לגבי י' וגם ל-יא', הוא שיש הרבה אוטונומיה לבית הספר.
<דסי בארי: כלומר, אם עד היום התכנית מה נבחנים בכל שלב הייתה פחות או יותר מוכתבת, מתוך בחירה גדולה, היום מנהל בית הספר מתוך המועדים העומדים לפניו של זמני ההיבחנות ושל תכני הלמידה יכול לבחור לפי רצונו.
<דסי בארי: הוא יכול להחליט שבקיץ יא' הוא רוצה הרבה בחינות חיצוניות כי זה מתאים לו ולתלמידיו, הוא יכול להחליט שהוא רוצה לדחות חלק יותר גדול לכיתה יב' ולהתמקד דווקא בהיבחנות בית ספרית בכיתה יא'.
<דסי בארי: לכן לשאלתך אין תשובה אחת.
<דסי בארי: התשובה היא שתהייה שונות מאוד גדולה.
<דסי בארי: אנחנו עושים תהליך מלווה מאוד משמעותי.
<דסי בארי: יש וועדה משלווה כל בית ספר ובית ספר, אבל אנחנו לא נראה פנים אחידות – זו אולי אחת הבשורות לאור הנתונים שהראתה כאן מנכ"לית ראמ"ה, שונות בין בתי הספר במדינת ישראל.
<דסי בארי: מופעים של שונות בתכניות הלימודים דווקא הם כל כך נכונים לאור המציאות של שונות שאנחנו רואים בנתוני בתי הספר ובצרכים שלהם.
עיסאווי פריג': והנתון השלישי, מרכיב ההתנדבות?
עיסאווי פריג': הבנתי שהתנדבות חובה.
עיסאווי פריג': מה מערך המעקב העתיד להיות?
עיסאווי פריג': אני אתן דוגמה מהמגזר הערבי.
עיסאווי פריג': התלמיד הערבי יתנדב בישוב שלו, איך ומה הם כלי הבקרה והפיקוח?
עיסאווי פריג': למשל בישוב ערבי שאין בו איפה להתנדב, אין כלים, אין מוסדות התנדבות.
עיסאווי פריג': איך זה יקבל ביטוי ומהי רמת הפיקוח מטעמכם לצורך ההתנדבות?
<דסי בארי: תודה ששאלת.
<דסי בארי: כשנשאלתי מה יהיה חדש בכיתה י' ולא אמרתי שתהייה מעורבות חברתית-קהילתית, זה באמת פספוס.
<דסי בארי: נכון, המעורבות היא חלק מאוד משמעותי בתוך התכנית הזאת.
<דסי בארי: אנחנו לא קוראים לה התנדבות, בטח לא התנדבות חובה שזה צמד מילים בלתי אפשרי.
<דסי בארי: אנחנו מדברים על מעורבות חברתית-קהילתית.
<דסי בארי: חלקה לא נעשית במה שרגילים לדבר כהתנדבות.
<דסי בארי: למשל, התלמידים הטכנולוגים שלנו שותפים לתחרויות בינלאומיות ועושים פרויקטים מדהימים שמייצגים את מדינת ישראל בצורה מכובדת ומשמעותית.
<דסי בארי: גם העשייה שלהם במסגרת הפרויקט יכולה להיכלל למשל בתכנית החברתית-קהילתית.
<דסי בארי: לכן אנחנו לא מדברים יותר על המונח 'התנדבות' שהוא סוג של עשייה קהילתית.
<דסי בארי: אנחנו מדברים על הרבה מאוד סוגים של עשייה חברתית-קהילתית ומעורבות בחיי החברה והקהילה.
<דסי בארי: היא יכולה לבוא לידי ביטוי בהתנדבות, אבל יכולה גם לבוא לידי ביטוי בדברים אחרים.
<דסי בארי: לשאלתך, טכנית איך זה יתבצע.
<דסי בארי: קודם כל אנחנו יוצרים מאגר ענק שעומד להתפרסם תוך שבועיים.
<דסי בארי: מאגר של מקומות השמה בין אם זה התנדבותי ובין אם זה ילדים שפחות מתאים להם לצאת ולהתנדב.
<דסי בארי: יש התאמות לעולים חדשים שלא כולם מסוגלים ללכת, אתה זורק אותו לתוך מעשה התנדבותי ללא ליווי.
<דסי בארי: אנחנו יוצרים מאגר שלם של מקומות השמה שחלקם התנדבותיים וחלקם קשורים למיומנויות אחרות של הילדים.
<דסי בארי: למשל ילדים שיכתבו ערכים ב-ויקיפדיה יכולים בהחלט להחשיב את זה כחלק מהעשייה הקהילתית שלהם.
<דסי בארי: זה תורם לקהילה לא פחות מאשר דברים אחרים.
<דסי בארי: גם בתחומי הדעת ילדים שהאינטלקט שלהם גבוה ודווקא היכולת לעשות משהו שהוא מאוד ציבורי שהוא קשה להם, הם ביישנים, הילדים האלה יקבלו אפשרות השמה בתוך תחומי החוזק שלהם.
<דסי בארי: לקחנו בחשבון ואנחנו מכירים את הכפרים ואת המקומות שיותר קשה בהם או העירות היותר רחוקות בדרום – לקחנו בחשבון את הצרכים השונים של הישובים השונים, אנחנו נותנים מענה כמה שיותר רחב לכולם, גם נעמוד לרשותו של מנהל בית הספר.
<דסי בארי: בכל מחוז יש צוות שמלווה את ההשמה לתוך תכנית מעורבות קהילתית-חברתית והם ידאגו שלא יהיה תלמיד שלא יושם כראוי.
<דסי בארי: לשאלת הפיקוח, זה תנאי סף לזכאות לתעודת בגרות.
<דסי בארי: תלמיד שלא יעמוד בחובת העשייה החברתית-קהילתית על גווניה ועל מופעיה היפים והמרובים, לא יקבל תעודת בגרות.
עמרם מצנע: גיל לנדאו בבקשה.
<גיל לנדאו: שלום אני נציגת מועצת התלמידים והנוער הארצית.
<גיל לנדאו: המועצה הארצית מברכת.
<גיל לנדאו: כמו הדעה שלנו מהשנה שעברה על המיצ"ב החיצוני.
<גיל לנדאו: לדעתנו המיצ"בים היו כלי למדידת ציונים ומדידה מספרית בלבד.
<גיל לנדאו: לא היה שילוב של ערכים, לא היה שילוב של שאר המקצועות של התלמיד.
<גיל לנדאו: אני אבקש לקחת לדוגמה את מה שקרה בשנה שעברה אחרי פרסום תוצאות הממוצעים של בתי הספר.
<גיל לנדאו: זה גרם להרבה מאוד תוצאות שליליות.
<גיל לנדאו: ראשית, בתי הספר הפכו להיות מדורגים לפי הצלחה, לפי ציון.
<גיל לנדאו: לא היה שם שום מדד לעשייה חברתית, לא היה שם מדד להתנדבות, היה מדד עם מספר.
<גיל לנדאו: הפרסום של המדד גרם להורים מסוימים להיבהל ולומר 'רגע, אבל אם הציון של בית הספר הזה הוא כזה, אני רוצה שהילד שלי ילמד בבית הספר עם הציון הגבוה ביותר'.
<גיל לנדאו: מועצת התלמידים והנוער הארצית מעודדת שוויון הזדמנויות לכולם.
<גיל לנדאו: אנחנו חושבים שמן הסתם במרכז יש סיכוי לתוצאות טובות יותר וזה יכול להגדיל את הפער בין המרכז לפריפריה.
עמרם מצנע: איך בכל זאת מודדים בית ספר?
<גיל לנדאו: בדיוק התכוונתי להיכנס לעניין הזה.
<גיל לנדאו: אנחנו בעד שקיפות של ציונים והשוואה לבתי הספר להישגים בעולם.
<גיל לנדאו: צריך לעשות מבחן שישקף את הציונים ואת מה שהולך בבית הספר, אבל עם מבחן שמשלב בתוכו ערכים, שמשלב בתוכו דברים אחרים מלבד הציון.
<גיל לנדאו: שלא נדבר על כך שבחינות המיצ"ב, בשנה שעברה אני נבחנתי במיצ"ב והשנה נבחנתי במפמ"ר (מפקח מרכז מקצוע) - - -
<חגית גליקמן: מפמ"ר זה לא מיצ"ב.
<חגית גליקמן: יש הרבה בחינות במערכת שהם לא מיצ"ב.
עמרם מצנע: מה זה מבחן מפמ"ר?
<חגית גליקמן: מבחן שבוחן - - -
<גיל לנדאו: הערכה פנימית בתוך בית הספר.
<חגית גליקמן: הרבה פעמים המבחנים האחרים נחשבים מיצ"ב.
<חגית גליקמן: כיתה ד' פתאום וכל מיני כאלה.
<גיל לנדאו: מפמ"ר הוא לא מיצ"ב.
<גיל לנדאו: אני נבחנתי בשנה שעברה במיצ"ב וההיסטריה שהייתה בבית הספר לקראת 'הנה בא המבחן הגדול', הייתה מיותרת.
<גיל לנדאו: יש תלמידים שלוקחים מורים פרטיים כדי שיקבלו ציון יותר גבוה במבחן הזה.
<גיל לנדאו: היו מורים שנלחמו ונאבקו כדי שהממוצע שלהם יהיה גבוה בנקודה אחת.
<גיל לנדאו: נכון, אנחנו צריכים הערכה, אנחנו חייבים הערכה כדי לדעת להשתפר וכדי לדעת איפה אנחנו טובים ואיפה נקודות החולשה שלנו.
<גיל לנדאו: אבל צריכים למוצא דרך לשלב בזה ערכים, לשלב בזה את התלמיד עצמו ולתת לבית הספר כלים כמו שאחד האנשים אמר כאן.
<גיל לנדאו: לתת לבית הספר כלים כי 'אוקיי, התלמידים שלי לא טובים במתמטיקה' איך אנחנו עוזרים לו, איך אנחנו מורידים את ההיסטריה מבית הספר ונותנים לו כלים לעזור לתלמיד להביע את הערכים שבו, ואחרי הכול גם את הציונים שלו.
<גיל לנדאו: תודה רבה.
<הגר בן שחר: שלום אני הגר בן שחר, לה קוראים נעמי גרין שתי תלמידות כיתה ט' בכפר הירוק.
<הגר בן שחר: רציתי לשאול, עד כמה ניתן למדוד את הלמידה?
<הגר בן שחר: המיצ"ב, כאילו המטרה שלו היא למדוד למידה - - -
עמרם מצנע: היה לכם מיצ"ב השנה?
<נעמי ריפתין: מיצ"ב זה בכיתה ח'.
<הגר בן שחר: למידה זה תהליך וזה לא משהו מדיד.
עמרם מצנע: מדיד, זו התוצאה האם למדת.
<הגר בן שחר: אבל הציון הוא לא בהכרח גם על בית הספר.
<הגר בן שחר: נניח שיש בית ספר שלא מלמד כל כך טוב, והנה מגיעה הבחינה ובחינה חיצונית, אז כל התלמידים נלחצים והולכים למורים פרטיים וחורשים בבית, כל היום לומדים, יושבים ולומדים ולומדים ובסוף התוצאה היא טובה, אבל זה לא מראה על בית ספר טוב.
<הגר בן שחר: הרי התלמיד למד לבד.
<הגר בן שחר: עד כמה זה באמת מדיד כלפי בית הספר?
<הגר בן שחר: כלפי התלמיד זה אומר, סבבה יש לו כוח רצון, יש לו מוטיבציה, הוא לומד, יופי לנו.
<הגר בן שחר: אבל כמה זה כלפי בית הספר?
עמרם מצנע: מה התחליף?
<הגר בן שחר: לא יודעת.
<הגר בן שחר: באמת לא יודעת.
עמרם מצנע: לפחות את אומרת את האמת.
עמרם מצנע: את באותה כיתה?
<נעמי ריפתין: כיתה אחרת באותה שכבה.
<נעמי ריפתין: קודם כל אני אבקש להוסיף על מה שהיא אמרה, לדעתי הסקר של האקלים הבית ספרי הוא מאוד חשוב בעיקר שזה לא התיכון אלא חטיבה ויסודי.
<נעמי ריפתין: לדעתי הרבה יותר חשוב לשמוע על זה.
<נעמי ריפתין: הרי הוא מדבר לא רק על לימוד בבית הספר ולמידה, הוא מדבר על תהליך הלמידה.
<נעמי ריפתין: לדעתי זה הרבה יותר חשוב מה בסוף למדתי ואם אני יודעת אחד ועוד אחד.
<נעמי ריפתין: אני בכיתת מופת וזה אומר משהו אם אני אומרת שזה לא חשוב בכלל.
<נעמי ריפתין: הייתה לנו גם שאלה בנושא אחר, לגבי מה שדובר על הבגרות.
<נעמי ריפתין: בעצם אנחנו די הזדעזענו כששמענו על הרפורמה הזאת.
<נעמי ריפתין: אני בכיתת מופת והיא בכיתת קדם רפואה, שתי הכיתות הן כיתות מואצות והמטרה היא - - -
עמרם מצנע: זה שמאפשרים לכם רק שני מקצועות - - -
<נעמי ריפתין: גם העניין של שני המקצועות וגם העניין שמתחילים רק ב-יא'.
<נעמי ריפתין: המטרה שלנו הייתה לסיים כבר חלק מהמקצועות בכיתה יא'.
<נעמי ריפתין: אי אפשר לעשות חמש יחידות בשנה אחרת.
<נעמי ריפתין: אנחנו במקרה דוברות אנגלית, אז אנחנו בכיתת דוברי אנגלית, אמרנו שכדי להישאר במסלול נצטרך לעשות את כל חמש היחידות בכיתה יא' כולל מיני דברים חדשים.
<נעמי ריפתין: זה יוצא המון המון עומס דווקא על כיתה יא' שהיא ממילא שנה עמוסה, לדעת לפחות שכל מי שעשה - - -
עמרם מצנע: הרעיון, מה שקרה בשנים האחרונות שכבר בכיתה י' ובטח בכיתה יא' הפסיקו בעצם ללמוד את כלל המקצועות ולמדו רק לבגרות.
עמרם מצנע: זה שאומרים שהבגרות היא רק בכיתה יב', בעצם משאירים את כיתות י' ו-יא' ללימוד משמעותי.
עמרם מצנע: נכון שזה דוחס לשנה אחת.
<הגר בן שחר: אני מסכימה עם הרעיון.
<הגר בן שחר: אין לי בעיה.
<הגר בן שחר: לדעתי שני מקצועות זה גם יותר מדי, זה המון וזה מספיק ולא צריך יותר מזה, לא איכפת לי עם זה, גם לא איכפת לי שעושים הכול ב-יב'.
<הגר בן שחר: אבל בעצם מה זה למידה משמעותית מבחינתכם?
<הגר בן שחר: אני יודעת שאני בכיתה ט' וגם אצלנו לומדים רק לבחינות.
<הגר בן שחר: <קריאה:> זה לא מכוון עבורך.
<הגר בן שחר: זה מכוון לחלשים יותר.
<הגר בן שחר: בסופו של דבר כל עוד יש בחינות זו לא למידה משמעותית.
<הגר בן שחר: גם כשאין בחינות זה לא למידה משמעותית כי זה לא למידה.
<הגר בן שחר: נקודה.
<נעמי ריפתין: אבקש להוסיף משהו.
<נעמי ריפתין: למשל החלק ברפורמה שמדבר לעשות יותר עבודות ופחות מבחנים, אני אישית מאוד בעדו.
<נעמי ריפתין: לדעתי עבודה מראה הרבה יותר על למידה אמיתית כי אתה צריך לחקור.
<נעמי ריפתין: אני חושבת שמיקוד הבגרויות במקום מאוד ספציפי, אבל בלי באמת לצמצם את החומר זה יוצר לחץ עליהם.
<נעמי ריפתין: אני אישית נגד לצמצם את החומר כי זה להשכלה שלנו.
<הגר בן שחר: בעצם הדחייה הזאת באמת תשנה משהו חוץ מזה שזה נדחה וזה יותר עומס?
<הגר בן שחר: אני באמת שואלת.
עמרם מצנע: התהליך לשנות את דרך המחשבה שאומרת שמה שלא עומד למבחן לא חשוב, הוא תהליך.
עמרם מצנע: הוא לא יכול לקרות ביום אחד.
עמרם מצנע: יהיה כאן תהליך של כמה שנים שבמסגרתו ימשיכו להיות בחינות ולאט לאט יצטמצמו הבחינות החיצוניות ותעבור יותר אחריות, יותר עצמאות, לבית הספר.
עמרם מצנע: זה לא יכול לקרות בבת-אחת כי יש כאן עניין לשנות את התפיסה.
עמרם מצנע: למרות שלנושא מסוים אין בחינת בגרות חיצונית הוא עדיין חשוב מאוד וראוי ומעניין ללמוד אותו.
<גיל לנדאו: אני אבקש להוסיף משפט אחרון.
<גיל לנדאו: אני חושבת שכמו שאמרו חכמים וטובים ממני, חשוב מאוד שגם בבחינות המיצ"ב וגם בבחינות הבגרות נמצא את הדרך לגרום לילד להתעניין, ללמוד, להחכים, לא לשנן לקראת מבחן של מספר דפים שחור על גבי לבן.
<נעמי ריפתין: אני מהמזכירות הפדגוגית, הסתדרות המורים.
<נעמי ריפתין: הסתדרות המורים מברכת על החומרים של המיצ"ב, על המטרה שראמ"ה הציבה.
<נעמי ריפתין: אני מבקשת לקרוא אותה, וכך היה צריך להתנהל המיצ"ב.
<נעמי ריפתין: "מבחני המיצ"ב הפנימי וחומרי הלמידה שהוא נותן הם כלי עזר לימודי ברמה גבוהה לשירות בתי הספר, לשיפור ההוראה והחינוך, לצמיחת התלמידים ולשיפור הישגיהם.
<נעמי ריפתין: כל בית ספר רשאי להשתמש בחומרי הלימוד לפי צרכיו ולבחור את הפרקים הרלוונטיים לבית ספרו, לתלמיד, לכיתה ולכלל בית הספר".
<נעמי ריפתין: זאת הייתה מטרת ראמ"ה.
<נעמי ריפתין: גם לפני המבחנים החיצוניים.
<נעמי ריפתין: לצערי הרב משרד החינוך לקח את זה וקצת שפך את התינוק עם המים כשנתן תאריך מסוים בשנה בו בית הספר חייב לעשות את זה.
<נעמי ריפתין: מלמעלה ועד למטה דרשו מבתי הספר לעשות את כל המבחן.
<נעמי ריפתין: זה גם נוסף לכל הדברים השליליים שהבגרויות עושות וכבר הזכירו: מורים פרטיים, לקיחת שעות אחרות, ויתור על דברים אחרים והוצאת תלמידים מהכיתות למען המיצ"ב.
<נעמי ריפתין: ברור שהמיצ"ב החיצוני לדעתנו זה לשפוך את התינוק עם המים.
<נעמי ריפתין: הוא לא נכון הוא כל החסרונות של מבחני הבגרות בכיתות הנמוכות.
<נעמי ריפתין: יחד עם זאת, אנחנו מבינים שחייבים לבדוק.
<נעמי ריפתין: אנחנו בעד 'מבחני החלוץ'.
<נעמי ריפתין: הייתה הצעה 'למחקר חלוץ' שיבדוק בתי ספר מדגמיים, ראמ"ה תבדוק אותם, תודיע לבית הספר שבועיים לפני 'אנחנו באים ל'מחקר חלוץ' ותהייה תמונה למשרד החינוך'.
עיסאווי פריג': מה זה 'מחקר חלוץ'?
עמרם מצנע: את סותרת את עצמך כי הבעיה היא לא תמונה למשרד החינוך.
עמרם מצנע: התמונה היא למנהל בית הספר.
<נעמי ריפתין: אני אומרת תשאירו את המיצ"ב הפנימי, אבל אם משרד החינוך בא ואומר שהוא רוצה גם תמונה חיצונית, הוא אומר שהוא רוצה לדעת מה קורה בבתי הספר.
<נעמי ריפתין: הוא רוצה לקבל תמונה כדי לקדם חומרים, המפמ"רים רוצים לדעת.
<נעמי ריפתין: 'מחקר חלוץ' זה מספר קטן של בתי ספר פעם בשנתיים, פעם בשלוש.
<נעמי ריפתין: אין בררה לדעתי, אבל לא יותר מזה.
<נעמי ריפתין: לא לעשות מיצ"ב חיצוני ולשפוך את התינוק עם המים.
רות קלדרון: אדוני היושב ראש וחבריי.
רות קלדרון: אבקש קודם כל לשבח את משרד החינוך, את שר החינוך.
רות קלדרון: זה נשמע לי מאוד מרענן ומאוד אמיץ וגם נשמע שאתם מוכנים.
רות קלדרון: אני אבקש לספר על החוויה שלי משמיעת התלמידות המחוננות שיושבות איתנו, חוץ מזה שהתרשמתי מכן אישית.
רות קלדרון: אני גרה בסביבות בית הספר שלכן.
רות קלדרון: אני מרגישה שהילדות לגמרי נעלמת כשיש קדם רפואה בכיתה ט'.
רות קלדרון: כלומר, אוניברסיטה הפכה להיות כמו באמריקה.
רות קלדרון: כדי להיכנס לאוניברסיטה אתה צריך להיכנס לגן הנכון כדי לגמור בכיתה יא' את הבחינות עם ניתוחי הפרות בבית הספר התיכון, כדי להתקבל לרפואה.
רות קלדרון: אני חושבת שהמגמה שאנחנו מנסים להוביל כאן היא לתת לכן להיות ילדות ולא לגמור את כל הבחינות.
רות קלדרון: כי אם אחר כך הבחינה לרפואה לא תהייה כל כך מטורפת, אתן גם לא תצטרכנה לגמור את הכול עד סוף יא'.
רות קלדרון: תוכלו להיות בצופים ותוכלו להיות בים, תוכלו סתם להתבטל ולשחק.
רות קלדרון: במובן הזה, כמו שהיושב ראש אמר שזה תהליך והוא ייקח זמן.
רות קלדרון: אבל זו בעצם תכנית עסקית שמוכרת תכניות להורים מהסוג שאני גרה בתוכם ושייכת אליהם.
רות קלדרון: זה נראה כדאי להכניס ילד לקדם רפואה בכיתה ט', זה גיל 14.
רות קלדרון: אני רצית להגיד את דעתי במובן שאני חושבת שבתי הספר הכלליים צריכים להיות דומים יותר, שוויוניים יותר.
רות קלדרון: זה ממלכתי ושילד בדואי בדרום וילד אצלנו בכפר הירוק ילמדו בצורה שוויונית לפחות עד סוף יב'.
רות קלדרון: אחר כך יש זמן לגמור - - -
עמרם מצנע: רות, זה קצת סוטר את הרעיון שאומר, דווקא לפתח אצל הילדים עניין ולימוד בדברים שמעניינים אותם ושהם אוהבים אותם ולא לתת משהו שבלוני - - -
רות קלדרון: לגמור בכיתה יא' את הבחינות?
רות קלדרון: לפתח מוטיבציה.
<אורה חכם: אני לשעבר ראש רשות.
<אורה חכם: היום משמשת בהתנדבות יו"ר ועדת החינוך של מפלגת העבודה.
עיסאווי פריג': איזו רשות?
<אורה חכם: מועצה אזורית אפעל.
<אורה חכם: לשעבר.
<אורה חכם: השאלה מופנית אליך, יתכן שהיא מחוסר ידע שלי.
<אורה חכם: בחינות המיצ"ב, האם מבחינת התוכן שאתם רוצים לבדוק, כולן שוות בכל בתי הספר, בכל המגזרים, בתי הספר כמו הכפר הירוק, בתי ספר של עיירות פיתוח, או הם יש בהן שוני?
<חגית גליקמן: אותם מבחנים.
עמרם מצנע: הן שוות, אבל התוצאות מחולקת לפי בתים: ישובים מבוססים, ישובי פיתוח - - -
<חגית גליקמן: המבחן עצמו הוא שווה.
<חגית גליקמן: התכוונת לתוצאות של המבחנים?
<אורה חכם: א', שאלתי האם המבחן אותו דבר.
<חגית גליקמן: המבחן הוא אותו דבר.
עמרם מצנע: ברשותך אסביר ותקני אותי אם אני טועה.
עמרם מצנע: הלא אין ציונים, מה שיש זה שמשווים את בית הספר המסוים לממוצע הארצי.
עמרם מצנע: הממוצע הארצי כשמשווים את בית הספר מירוחם הוא לבתי ספר כדוגמתו.
עמרם מצנע: לבתי ספר בכרמל בחיפה לבתי ספר כדוגמתו.
עמרם מצנע: את בתי הספר במגזר הערבי לבתי הספר כדוגמתם.
עמרם מצנע: אתה מקבל פילוח יותר צודק, נקרא לזה כך.
עמרם מצנע: המבחנים הם אותו דבר.
<אורה חכם: שאני אבין.
<אורה חכם: אתה מסביר ואני עדיין הבנתי משהו אחר.
<אורה חכם: האם בעצם מראש בתי ספר מחולקים?
<אורה חכם: לפי מה?
<אורה חכם: כדי שאתה תבחן אותם לפי הממוצע שביניהם?
<אורה חכם: אילו סוגים של בתי הספר יש?
<חגית גליקמן: זו חלוקה מדגמית.
<חגית גליקמן: כלומר, מה שהיה בעבר, מה שהיה עד עכשיו, חלוקה של ארבע אשכולות של מיצ"ב, חילקנו את בית הספר מבחינה סטטיסטית.
<חגית גליקמן: תהליך סטטיסטי רגיל - - -
<אורה חכם: זה לא אקראי?
<אורה חכם: זה לא יכול להיות אקראי.
עמרם מצנע: זה לא אקראי.
עמרם מצנע: למשל, אני לוקח את כל הממלכתי דתי וקובע להם איזה ממוצע ומשווה את הממלכתי דתי בתוך עצמו.
<אורה חכם: אני אקרא לילד בשמו ואשאל.
<אורה חכם: האם בית ספר ברמת השרון ובית ספר בעיירה שדרות, אני מבינה שהם מקבלים את אותו מבחן, אבל כשאת רוצה להשוות בין בתי ספר, כשאומרים השוואה בין בתי ספר מאותו סוג – מהם בתי ספר מאותו סוג?
<אורה חכם: כלומר, רמת השרון שייך לסוג אחד של בתי ספר ובית ספר בשדרות שייך לסוג אחר.
<חגית גליקמן: מדובר על פי הרקע חברתי-כלכלי של תלמידי בתי הספר.
<חגית גליקמן: לא הבנתי אותך קודם ואני מתנצלת.
<אורה חכם: אם כך מה המשמעות של מצבו של בית הספר?
<אורה חכם: אשכולות - - -
<חגית גליקמן: אשכולות התייחסו למשהו אחר.
<אורה חכם: כשאת משווה בין בתי ספר מאשכול 2 לשאר בתי הספר מאשכול 2?
עמרם מצנע: לא משווים.
עמרם מצנע: משווים את בית הספר ברמת השרון לבית ספר כדוגמתו ברמת השרון או בהוד השרון.
<אורה חכם: ברשותך מילה אחרונה.
<אורה חכם: אני רוצה שבמיצ"ב הזה תהייה איזו מגמה לעודד בתי ספר מאשכול 2 שיצטרכו לעמוד באיזה שלב, אחרי שנעזור להם, משרד החינוך וכולנו ביחד, כדי שבית ספר ברמה 2 יהיה לו לשאוף לא לממוצע של בית ספר כדוגמתו.
<אורה חכם: אני ארצה שהוא ישאף לבית ספר ממוצע 3.
<אורה חכם: אני ארצה לשמוע איפה המדיניות של משרד החינוך פה.
עמרם מצנע: אורה תודה, הנקודה ברורה.
<ריקי שפירא-רוזנברג: אני מהמרכז הרפורמי לדת ומדינה.
<ריקי שפירא-רוזנברג: אני אבקש להזכיר, המגזר החרדי לא הוזכר בישיבה הזאת ואני חושבת שהוא מאוד חשוב - - -
עמרם מצנע: כי הוא לא נבחן.
<ריקי שפירא-רוזנברג: אבקש לומר על זה כמה מילים.
<ריקי שפירא-רוזנברג: אנחנו כבר משנת 2007 מנהלים מאבק משפטי בבית המשפט העליון על מנת להביא לכך שמשרד החינוך יבחן במבחני המיצ"ב את המגזר החרדי.
<ריקי שפירא-רוזנברג: בעיקרון, לפני מדיניות משרד החינוך לא ניתן לממן בתי ספר שאינם עומדים בתכנית הליבה.
<ריקי שפירא-רוזנברג: משרד החינוך אמר בבית המשפט שאחת הדרכים המרכזיות לבחון את לימודי הליבה היא דרך מבחני המיצ"ב.
<ריקי שפירא-רוזנברג: השנה הגענו לישורת האחרונה שבה בית המשפט הורה לרשתות המגזר החרדי, שאם תוך 100 ימים הם לא מציגות כיצד הן עומדות במבחני המיצ"ב, יישלל מהן המימון.
<ריקי שפירא-רוזנברג: בדיוק ברגע הקריטי הזה הודיע שר החינוך על ביטול מבחני המיצ"ב.
<ריקי שפירא-רוזנברג: אני רוצה לשאול, האם משרד החינוך לוקח היום בחשבון שכאשר אין מבחני מיצ"ב חיצוניים, אין לו שום כלי לבחון מה קורה עם מספר מאוד גדול של תלמידים במדינת ישראל מהם שנשללת הזכות ללמוד את לימודי הליבה.
<ריקי שפירא-רוזנברג: מדינת ישראל ממשיכה בעצם לממן אותם כשאין שום הצדקה משפטית לכך.
<ריקי שפירא-רוזנברג: מה הולך להיות הפתרון של משרד החינוך לכך?
<ריקי שפירא-רוזנברג: זה מגזר שלם שהוא מופקר - -
עמרם מצנע: סלחי עורכת הדין ריקי שפירא, זה לא נושא הדיון.
<ריקי שפירא-רוזנברג: הוזכר המגזר הערבי - - -
<הגר בן שחר: בעצם רציתי להגיב למה שחברת הכנסת רות קלדרון אמרה.
<הגר בן שחר: היא אמרה למה התלמידים בכיתה ט' הולכים ללמוד - - -
עמרם מצנע: לא היא, אלא את – זה יותר טוב.
<הגר בן שחר: אני בעצם עשיתי את זה כי אני מתעניינת.
<הגר בן שחר: אני לא אומרת שאני רוצה להיות רופאה ולא אומרת שזה מה שאני אלמד באוניברסיטה או שאלו יהיו החיים שלי.
<הגר בן שחר: אני אומרת שזה מעניין אותי כרגע.
<הגר בן שחר: למה לא ללמוד את זה?
<הגר בן שחר: למה לא להתעניין בגוף האדם?
<הגר בן שחר: למשל, אני יודעת שבשנה הבאה אנחנו עושים קורס מד"א דרך בית הספר, זה מאוד מעניין אותי.
<הגר בן שחר: אני רוצה להתנדב, אני רוצה להשתתף בזה ואני רוצה לעשות דברים שקשורים לזה כי זה מעניין אותי ולא כי מישהו אמר לי.
<הגר בן שחר: יש דבר נוסף לדברים שהיא אמרה.
<הגר בן שחר: בעצם אנחנו לא אמרנו שאנחנו מסיימות בגרויות בכיתה יא'.
<הגר בן שחר: הבגרויות מתפרסות לנו על פני שלוש שנים.
<הגר בן שחר: י', יא' ו-יב'.
<הגר בן שחר: אני רצתי את זה בדיוק כדי שאוכל ללכת לים עם חברים או ליהנות עם חברים.
<הגר בן שחר: אני כאילו אגיד 'טוב הגיע יב', הגיע הזמן לשבת כל היום להתכונן לבחינות'.
<הגר בן שחר: סבבה, יש לי בחינה בעוד חודש ועכשיו אני סתם.
<הגר בן שחר: בגרות זה משהו גדול ואני לא באמת לומדת חודש לפני.
<הגר בן שחר: סתם, יש עוד חודש בגרות אז אני אתחיל ללמוד פה ושם ולא כל היום לשבת וללמוד כשכל הזמן יש לי בגרויות.
<הגר בן שחר: בשביל זה רציתי לפרוס את זה לשלוש שנים.
<הגר בן שחר: לא בכדי שאני אלמד פחות - - -
עמרם מצנע: תודה הגר.
רות קלדרון: אני שומעת אתכן ואני מעריכה גם את הנכונות שלכן לבוא לפה ולקחת חלק מהשיחה הזאת.
רות קלדרון: אני אומרת לך כי אני יודעת, אני גם אימא לילד בכיתה ט', אני יודעת שאת חלק מההחלטות ההורים מקבלים.
רות קלדרון: ההורים לא מקבלים את ההחלטות רק מסיבות של העבודה של הילדים ומתוך הסיבות שאנחנו חושבים על העתיד שלכם.
רות קלדרון: התחרות היום, הבת שלי היא בת 22 ולומדת מדעי המוח באוניברסיטת תל אביב כדי להיכנס ללימודי רפואה.
רות קלדרון: כדי שיכנס אדם דרוזי או בדואי שגר בכפר או בעיר אחרת וההורים שלו לא משלמים למורים פרטיים.
רות קלדרון: הילד שהוא ילד, והמורה הוא מאוד מוכשר, אבל בלי המורה הפרטי הוא לא יגיע לציונים שבית הספר צריך במיצ"ב, בית הספר לאמנות שלו.
רות קלדרון: אני רוצה לומר תקשיבו, כמובן ששום דבר לא היה נגדכן.
רות קלדרון: השיחה שלנו באה מכל מיני זוויות, אני אומרת כחברת כנסת שמנסה לייצג ציבור שלא יכול לדבר פה.
רות קלדרון: רוצה להגיד, אנחנו רוצים שהחינוך הממלכתי בישראל יהיה יותר שוויוני, שישמרו לילדים את האפשרות של ילדות.
רות קלדרון: אני עשיתי בגרות בשלוש שנים.
רות קלדרון: יש דעות שאומרות שזה נותן לנו יותר זמן ים, ויש דעות שאומרות שהשיטה החדשה תיתן לנו יותר זמן ים.
רות קלדרון: נראה אתכן בעוד חמש שנים.