GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עדינה בר-שלום: נפלה בחלקי הזכות להיות פורצת הדרך בתחום, ולימים התברר שהמוסד שהקימותי ושאני עומדת בראשו ומנווטת אותו, "המכללה החרדית", הינו הרבה מעבר לעוד מוסד אקדמי.
<עדינה בר-שלום: הוא מעניק ללומדיו מוביליות ואפיקים מקצועיים איכותיים.
<עדינה בר-שלום: עצם הקמתו הינה אמירה בעלת משמעותית ערכית, לאומית ואוניברסלית.
<עדינה בר-שלום: מאז הקמתה יועדה המכללה להפוך לעצמאית.
<עדינה בר-שלום: הדרך בה בחרנו, אכסניה לאוניברסיטאות, נבחרה כדי לחסוך בזמן יקר ולאפשר לציבור החרדי באופן מיידי לימודים אקדמיים במגוון חוגים ללא המתנה להקמת מסגרת עצמאית.
<עדינה בר-שלום: במשך השנים חזרתי והעליתי נושא זה במל"ג ובוות"ת ולא קיבלתי אישור לכך.
<עדינה בר-שלום: הפלטפורמות, כפי שאנו נקראים על-ידי הוות"ת והמל"ג, בירושלים ובבני-ברק, שפעלו להנגשת ההשכלה הגבוהה לציבור החרדי בהצלחה רבה, עם 94% השמה, 350-400 בוגרים מידי שנה בכל מכללה, פלטפורמות אלה אמורות לפי התוכנית החדשה להיות המח"רים של אוניברסיטאות בר-אילן וירושלים ושל מבח"ר באוניברסיטת חיפה ומבח"ר בבני ברק.
<עדינה בר-שלום: לא כל תוכניות הלימודים הנלמדות בפלטפורמות קיימות בבר-אילן או בחיפה.
<עדינה בר-שלום: הציבור החרדי מגוון וזקוק למגוון חוגי לימוד, והאינטרס של האוניברסיטאות הוא קידום האוניברסיטה בראש ובראשונה ורק אחר-כך הלימודים במח"רים.
<עדינה בר-שלום: נתון זה גורם לצמצום חוגי הלימוד ובעטיו לירידה במספר הסטודנטים, ובעיקר לחוסר יציבות מאוד-מאוד בולט במכללות.
<עדינה בר-שלום: עם קשיים אלה התמודדו גם השלוחות של בר-אילן בצפת ובאשקלון עד מעברם לעצמאות.
<עדינה בר-שלום: עם קושי זה מתמודדת המכללה, והתמודדה גם בעבר.
<עדינה בר-שלום: במשך 13 שנים התמודדנו עם הקושי הזה, כך שהבסיס לחשש זה אינו מופרך.
<עדינה בר-שלום: החשש מהקמת מכללה חרדית מגזרית שתנציח את הפירוד בעם מופרך מעיקרו.
<עדינה בר-שלום: הוכחנו כי הגשר לחברה הישראלית הוא בוגרי המכללה וכל מי שרואה אותנו אחרת מעוות את המציאות.
<עדינה בר-שלום: השדרוג החברתי של המגזר החרדי הוא בהתאם ליעדים החשובים שהציבה המדינה.
<עדינה בר-שלום: כן, יש בינינו גם אמיצים שפונים לאוניברסיטאות וכולם יודעים שמספרם מועט ושדרוש לכך אומץ רב.
<עדינה בר-שלום: במקום להעצים מכללה שידעה לפנות לכל חלקי האוכלוסייה ולמנף את ההשכלה הגבוהה, ההזדמנות היום להקים מכללה חרדית מוחמצת, וחבל.
<עדינה בר-שלום: הצבתי בפניכם את האתגר הגדול העומד לפנינו היום, זה הקשר בינינו ובין האוניברסיטאות.
<עדינה בר-שלום: אני תקווה כי יעלה בידי להמשיך בשליחות החשובה הזאת למען עם ישראל ולעשות את זה בדרך הנכונה, בעזרתכם.
עמרם מצנע: בבקשה, נציג עמותת "ידידות טורונטו".
עמרם מצנע: תצטרכו קצת לצמצם את מספר השקפים.
עמרם מצנע: אחר-כך תדבר פרופ' אורנה קופרמן, ראש המח"ר של האוניברסיטה העברית.
<נתן קנדלר: בוקר טוב לכולם.
<נתן קנדלר: אני רוצה בראש ובראשונה להודות ליושב-ראש על הדיון החשוב הזה ולפרופ' מנואל טרכטנברג שמוביל עם הוות"ת את המהלך החשוב הזה.
<נתן קנדלר: אנחנו שותפים למיזם הזה, של שילוב חרדים בלימודים אקדמיים, כבר מספר שנים.
<נתן קנדלר: למעשה התחלנו את הפעילות שלנו בשנת 2006.
<נתן קנדלר: קוראים לי נתן קנדלר ואני מנהל את תוכנית "חרדים באקדמיה" של עמותת "ידידות טורונטו".
<נתן קנדלר: עמותת "ידידות טורונטו" החלה את הפעילות שלה בשנת 2006 עם מעט סטודנטים באוניברסיטה הפתוחה וכיום אנחנו מנהלים תוכנית עם כ-1,700 סטודנטים.
<נתן קנדלר: הסטודנטים שלנו לומדים ביותר מ-50 מוסדות שמוכרים על-ידי המועצה להשכלה גבוהה ומשולבים ב-75 מסלולי לימוד שונים.
<נתן קנדלר: אנחנו גאים מאוד על כך שבשנה האחרונה צמצמנו את היקף הנשירה בתוכנית ל-6%.
<נתן קנדלר: בתשע"ג היקף הנשירה מהתוכנית "חרדים באקדמיה" עמד על 6%.
<נתן קנדלר: אנחנו תולים את זה בעיקר בכמה דברים שעשינו במהלך השנים האחרונות.
<נתן קנדלר: אני חושב שהם מאוד-מאוד משמעותיים לדיון הזה.
<נתן קנדלר: בראש ובראשונה אני רוצה לציין את ההכוון שאנחנו מציעים לסטודנטים שמגיעים לתוכנית.
<נתן קנדלר: למעשה בשלבים הראשונים הנגשנו רק מלגות.
<נתן קנדלר: במהלך 3 השנים האחרונות אנחנו מבצעים הכוון משמעותי מאוד ברמה פרטנית, שכולל ייעוץ ואבחון.
<נתן קנדלר: למעשה ניתנת לכל מועמד אפשרות לקבל החלטה על בסיס הכישורים שלו, על בסיס הנטיות התעסוקתיות שלו, על בסיס הציפיות שלו באיזה מוסד ובאיזה תחום לימודים ללמוד.
<נתן קנדלר: התוצאה היא שהסטודנטים שלנו לומדים היום ב-50 מוסדות, לומדים ב-75 מסלולי לימוד.
<נתן קנדלר: היום כ-20% מהסטודנטים שלנו לומדים במסלולי ההנדסה, 10% לומדים במסלולי המדעים, 10% לומדים במסלולי הכלכלה וכן הלאה וכן הלאה, ולאחרונה נכנסו גם למקצועות הבריאות.
<נתן קנדלר: אנחנו גאים מאוד בתוצאה הזאת.
<נתן קנדלר: אני חושב שהיא בראש ובראשונה תוצאה של הכוון שבעצם מסתכל על הפוטנציאל שגלום בכל אחד מהמועמדים האלה.
<נתן קנדלר: כפי שפרופ' טרכטנברג הציג בהתחלה, בעצם מדובר פה על מיצוי של הפוטנציאל שגלום באוכלוסייה הזאת והסתכלות לא רק על התנועה ועל הצורה שבה הם מסתכלים על האקדמיה אלא בעצם לאפשר להם להסתכל בזה בצורה מעמיקה יותר, מתוך ההכרות עם הנתונים האישיים שלהם.
<נתן קנדלר: נקודה שנייה, שאני חושב שלחלוטין תומכת בנשירה הנמוכה, היא מעטפת הליווי לאורך הלימודים.
<נתן קנדלר: סטודנט חרדי למעשה משתלב בלימודים אקדמיים אבל אין לו מערכת של תמיכה, אין לו מעגל של תמיכה שמתחיל באחים, בהורים, בחברה.
<נתן קנדלר: למעשה אנחנו צריכים להיכנס ולתמוך באותו סטודנט במגוון הקשרים.
<נתן קנדלר: ההקשר הראשון הוא קודם כול להבין מה זה בכלל לימודים אקדמיים.
<נתן קנדלר: אני רוצה להציע שלפחות 50% מהסטודנטים שלנו, ליתר דיוק המועמדים שמגיעים ובוחנים אפשרות להשתלב בלימודים אקדמיים, לא יודעים מה המשמעות של ללמוד במוסד אקדמי.
<נתן קנדלר: מישהו צריך להסביר להם לקראת מה הם הולכים, איזו היערכות נדרשת, מה זה אומר מבחינת סדר היום שלהם, היומי והשבועי, וכן הלאה וכן הלאה.
<נתן קנדלר: לאורך הלימודים הם צריכים למעשה להבין שהלימודים האקדמיים שונים לחלוטין מאשר הלימודים בישיבה.
<נתן קנדלר: מי שיודע ללמוד דף גמרא לא בהכרח יודע לנתח מאמר אקדמי.
<נתן קנדלר: אנחנו נמצאים שם בכדי להציע מעטפת ליווי, מעבר לליווי שהמוסד האקדמי מציע, בכל ההקשרים האלה בכדי להבטיח שהוא צולח את הלימודים ומסיים את הלימודים בממוצע ציונים גבוה.
<נתן קנדלר: בישורת האחרונה הקמנו מרכז קריירה, שלמעשה משלים את כל המהלך.
<נתן קנדלר: הוא למעשה מציע לסטודנטים לקנות כישורים רכים, להתכונן היטב להשתלבות בתעסוקה איכותית שמותאמת לתחום הלימודים שלהם, ובעיקר-בעיקר להבין שכל המהלך הזה, בכדי שהוא יבשיל ויתורגם לתעסוקה איכותית, דורש מהם להשקיע גם בתוכנית חוץ-אקדמית.
<נתן קנדלר: זאת אומרת, להשתתף בסדנאות לכתיבת קורות חיים, להתכונן לראיון עבודה, מרכזי הערכה, חיפוש עבודה אפקטיבי.
<נתן קנדלר: יש פה סל שלם של שירותים שנדרש בכדי שכל המהלך הזה יבשיל לקראת השתלבות בתעסוקה איכותית.
<נתן קנדלר: אחד האתגרים הכי גדולים שלנו היום נמצא בהקשר של המלגות.
<נתן קנדלר: ציינתי שאנחנו תומכים היום בכ-1,700 סטודנטים במלגות שמגיעות מקרן פילנתרופית פרטית.
<נתן קנדלר: הגענו פחות או יותר למיצוי התרומה מקרב התורמים.
<נתן קנדלר: בכדי שנוכל להמשיך את המהלך הזה, בכדי שנוכל להמשיך לקלוט – כדי לסבר את האוזן, בתשע"ד קלטנו 500 סטודנטים חדשים לתוכנית "חרדים באקדמיה", 500 סטודנטים שעברו את ההכוון שציינתי ועומדים להיכנס למסלול שילווה אותם לקראת השתלבות בתעסוקה איכותית.
חנין זועבי: 500 בשנה אחת?
<נתן קנדלר: נכון.
<נתן קנדלר: בכדי שנוכל להמשיך את המהלך הזה, אחד הדברים שצריך לתת עליו את הדעת הוא נושא המלגות.
<נתן קנדלר: ממיפוי שעשינו, "ידידות טורונטו" היא אחת הקרנות היחידות שמנגישות מלגות לסטודנטים חרדים.
<נתן קנדלר: אנחנו חושבים שחיוני מאוד שסטודנטים חרדים יקבלו מלגות בכדי שהם ירגישו שזה משהו שהוא באמת ביכולת שלהם.
<נתן קנדלר: הם יוצאים מן הישיבה, יוצאים מהכולל, אין להם ביטחון כלכלי והמלגה בהחלט חיונית בכדי שהם יוכלו ללמוד ולאחר מכן להשתלב בתעסוקה איכותית.
עמרם מצנע: תגיד במשפט אחד מה זה "ידידות טורונטו".
<נתן קנדלר: "ידידות טורונטו" זה למעשה קרן פרטית, שנתמכת על-ידי משפחה מקנדה, משפחת פרידברג.
<נתן קנדלר: אנחנו עסוקים במנעד רחב של פרויקטים.
<נתן קנדלר: פרויקט הדגל שלנו הוא "חרדים באקדמיה".
<נתן קנדלר: אנחנו פעילים בתחום הזה משנת 2006.
<נתן קנדלר: המחויבות שלנו עמוקה מאוד.
<נתן קנדלר: יש לנו גיבוי משמעותי מאוד של התורמים.
<יופי תירוש: הסטודנטים שלכם לומדים במוסדות רגילים או במוסדות נפרדים?
<נתן קנדלר: זאת שאלה מצוינת.
<נתן קנדלר: הסטודנטים שלנו לומדים ב-50 מוסדות.
<נתן קנדלר: הם בהחלט משולבים היום במסלולים רגילים, כלומר לא בפלטפורמות.
<נתן קנדלר: יש לנו גם סטודנטים בפלטפורמות.
<נתן קנדלר: בחלוקה, 85% מהסטודנטים שלנו הם גברים.
<נתן קנדלר: סדר גודל של 55% לומדים במוסדות רגילים ולא בפלטפורמות.
עמרם מצנע: פרופ' אורנה קופרמן, בבקשה, ואחריה ראובן גל מהטכניון.
<אורנה קופרמן: שלום לכולם ותודה על הדיון.
<אורנה קופרמן: אני סגנית הרקטור וראש המח"ר באוניברסיטה העברית.
<אורנה קופרמן: במח"ר יש לנו שתי תוכניות.
<אורנה קופרמן: תוכנית אחת מבוססת על מכינה עם הפרדה מגדרית.
<אורנה קופרמן: פתחנו אותה לפני שנה ובסתיו האחרון נפתח המחזור השלישי.
<אורנה קופרמן: היה מחזור בסתיו ומחזור באביב ושוב מחזור בסתיו.
<אורנה קופרמן: אנחנו מקווים לפתוח מחזור נוסף באביב.
<אורנה קופרמן: בשנה שעברה היו רק גברים, במחזור הראשון כ-15, בשני כבר 30.
<אורנה קופרמן: 30 זה אלה שכבר שרדו את השנה הראשונה.
<אורנה קופרמן: השנה גם נפתחה עם 30 גברים ו-15 נשים, פתחנו לראשונה גם קבוצה לנשים.
<אורנה קופרמן: מהמחזור הראשון כבר השתלבו שני בוגרים בתוכנית ההנדסה שלנו.
<אורנה קופרמן: השאר רוצים להירשם לאוניברסיטה העברית, למרות שאין בה לימודים עם הפרדה מגדרית.
<אורנה קופרמן: לא ברור שכולם יצליחו.
<אורנה קופרמן: בינתיים אנחנו מנסים לשדרג אותם כך שהם יוכלו.
<אורנה קופרמן: התוכנית השנייה שיש לנו היא תוכנית "שלוחי ציבור".
שמעון אוחיון: מהמכינות כמה משתלבים בסופו של דבר?
<אורנה קופרמן: דיברתי על המכינה שלנו.
שמעון אוחיון: איזה אחוז משתלב?
<אורנה קופרמן: מכיוון שפתחנו את התוכנית רק לפני שנה אז המחזור הראשון טרם סיים.
<אורנה קופרמן: היו לנו שם שניים מוצלחים במיוחד והם כבר השתלבו.
<אורנה קופרמן: אחרים שנמצאים עכשיו בסיום המחזור הראשון- - -
שמעון אוחיון: שניים מתוך ה-15 או מתוך ה-30?
<אורנה קופרמן: מתוך ה-15, אבל השאר עדיין משפרים עמדות לקראת ההרשמה לשנה הבאה.
עמרם מצנע: אתם מדברים בעצם רק על שילוב בתוך הכיתות הרגילות?
<אורנה קופרמן: כשהם יתחילו תואר ראשון הם יתחילו ללמוד בכיתות הרגילות, והשניים שהתחילו באמת כבר נמצאים בכיתות הרגילות.
<אורנה קופרמן: זה גם האופק שאנחנו מציעים.
<אורנה קופרמן: הלמידה במכינה היא מופרדת.
עמרם מצנע: איפה אתם עומדים בנוגע לאפשרות ללימודים נפרדים גם בתואר הראשון?
<אורנה קופרמן: על זה תיכף אדבר.
יעקב אשר: זה חשוב.
יעקב אשר: אולי זה לא הכיוון.
<אורנה קופרמן: זה תוכנית אחת.
<אורנה קופרמן: חצי תשובה לשאלה השנייה, לגבי איפה אנחנו עומדים עם תואר ראשון, אז אנחנו הולכים על שילוב.
<אורנה קופרמן: פתחנו תוכנית בשם "שלוחי ציבור", שהיא גם תוכנית מנהיגוּת, בשילוב עם מכון "מנדל", שמובילה אותה הגברת נעמי פרל.
<אורנה קופרמן: המטרה לפתח שכבה של מנהיגות בקהילה החרדית שתהיה גם מנהיגות משכילה.
<אורנה קופרמן: לכן הם לומדים או תואר ראשון או תואר שני אצלנו באוניברסיטה ובמקביל עושים כל מיני פרויקטים שקשורים לקהילה החרדית, למשל פתיחת לימודי ליבה בבתי-ספר חרדיים, מעטפות לעסקים קטנים, עידוד ללימודי רפואה, כל מיני פרויקטים לסטודנטים ב"שלוחי ציבור".
<אורנה קופרמן: בתוכנית הזאת יש כ-50 סטודנטים, עכשיו זה המחזור השלישי, בכל מחזור יש קרוב ל-20.
<אורנה קופרמן: זאת תוכנית שאני אוהבת מאוד.
עמרם מצנע: את מרגישה שהאוניברסיטה העברית בירושלים, עם המספרים האלה- - -
יעקב אשר: זה נשמע כל-כך מרשים, ממש התחלתי להתרגש.
יעקב אשר: .. אולי זה לא הכיוון.
יעקב אשר: אולי צריך לראות מה הדבר שבאמת מתאים לאוכלוסייה הזאת.
יעקב אשר: שניים עברו, אחד בדרך, שלישי עם כאב ברגל.
יעקב אשר: זה נשמע- - -
שמעון אוחיון: זה אפילו לא מעשר מן המעשר.
<אורנה קופרמן: נתחיל מזה שאפשר היה לחשוב על פתיחת קמפוס נפרד.
<אורנה קופרמן: מדוע בינתיים אנחנו לא עושים את זה?
<אורנה קופרמן: השכלה היא דבר שאנחנו בונים לבנה על גבי לבנה.
<אורנה קופרמן: השכלה גבוהה כשמה כן, היא צריכה לבוא אחרי השכלה בסיסית.
<אורנה קופרמן: ציינתי את "שלוחי ציבור".
<אורנה קופרמן: היה לנו לפני כחודש ערב עיון ואצטט שתי תובנות שבהן סיכם הרב נחמיה שטיינברגר, דיקן הסטודנטים במכינה החרדית, את מה שהוא הבין במהלך עבודתו במכינה.
<אורנה קופרמן: הוא אמר שיש לו שתי תובנות.
<אורנה קופרמן: תובנה אחת היא שאין קיצורי דרך.
<אורנה קופרמן: לא ניתן למלא חלל של 12 שנים במכינה שנתית, ואפילו דו-שנתית.
<אורנה קופרמן: ותובנה נוספת, שכאשר דנים בהשכלה הגבוהה אז המיתוס של העילוי החרדי לא רלוונטי וגם מטעה.
<אורנה קופרמן: לפני שמתחילים לדבר על הנגשת השכלה גבוהה לחרדים צריך – וזה לדעתי הרבה-הרבה יותר חשוב – לוודא שנעשה כל מאמץ כדי להחדיר לימודי ליבה בשלבים מוקדמים יותר.
<אורנה קופרמן: זה שורש הבעיה.
<אורנה קופרמן: מדובר כאן בהזנחה פושעת של אוכלוסייה שלמה במדינת ישראל.
<אורנה קופרמן: זה רק ההתחלה.
עמרם מצנע: יש לנו מגבלה של זמן.
יעקב אשר: גם כשעורכים סקר צריך מדגם.
עמרם מצנע: חבר הכנסת יעקב אשר, בוועדת החינוך צריך להתנהג בהתאם.
אורי מקלב: יש לי הצעה לסדר.
עמרם מצנע: שנייה, אתן לך.
עמרם מצנע: בסדר, הבנו את העניין ואני חושב שאפשר לעבור הלאה.
עמרם מצנע: יש עוד משהו חשוב שאת רוצה לומר לנו?
<אורנה קופרמן: כן.
<אורנה קופרמן: פרופ' טרכטנברג דיבר בהתחלה על ההתרחבות הכמותית לעומת הרצון להחזיר מוקד למצוינות.
<אורנה קופרמן: ההנגשה עצמה מבורכת.
<אורנה קופרמן: אני חושבת שצריך שהמכללות יהיו אלה שיעשו את זה יותר מהאוניברסיטאות.
עמרם מצנע: אני מבין שיש לך הערות על המכללות ועל החינוך התיכוני.
<אורנה קופרמן: שני דברים שרציתי לדבר עליהם הם ההפרדה המגדרית וכן המכלליזציה של האוניברסיטאות.
<קריאה: זה שורש הבעיה.
<אורנה קופרמן: עניין ההפרדה המגדרית – לא צריך לזלזל בו.
<אורנה קופרמן: הנורמות של ההפרדה המגדרית והדרת נשים הולכות ומתרחבות, הן מחלחלות מחוץ לעולם החרדי.
<אורנה קופרמן: הן מנוגדות לכל עיקרון שהאוניברסיטה העברית דוגלת בו.
<אורנה קופרמן: יש פה הפרדה עם חוסר סימטריה.
<אורנה קופרמן: למשל במכללה של עדינה בר-שלום גברים מלמדים נשים אבל לנשים אסור ללמד גברים.
<אורנה קופרמן: מאוד מפתה להאמין שההשכלה הגבוהה תעצים נשים ותשפר את מעמדן בחברה החרדית.
<אורנה קופרמן: בפועל כבר שנים רבות האישה החרדית מובילה בהשכלתה.
<אורנה קופרמן: הנשים החרדיות זוכות בלימודי ליבה בשיעורים גבוהים יותר, הרבה יותר מאלה של הגברים, ועדיין המיתוג של השכלה ולימודי חול בחברה החרדית הוא כזה שעליונותן ההשכלתית לא עוזרת להן.
<אורנה קופרמן: כמובן היא איננה מזיקה, המגמה של השכלת נשים היא מבורכת.
עמרם מצנע: ואחר-כך אומרים על החרדים שהם השמרנים.
<אורנה קופרמן: ההפרדה המגדרית גם יוצרת מציאות מטרידה, שבה האוניברסיטה היא מעסיק בלתי שוויוני.
<אורנה קופרמן: כבר כיום אנחנו נאלצים לזרוק לפח קורות חיים של מורות מצוינות לאנגלית שרוצות ללמד אצלנו במכינה, אבל אנחנו לוקחים קורות חיים רק של מורים גברים כי יש לנו הרבה יותר תלמידים גברים במכינה החרדית.
<אורנה קופרמן: הרושם שלי הוא שחרד שחפץ בהשכלה גבוהה, המכשול העיקרי שלו הוא לא הפרדה מגדרית, אלא התכנים והצורך לוותר על התמקדות בלימודי קודש.
<אורנה קופרמן: נכון שקל יותר להתמודד איתם במסגרת נבדלת, אבל האוכלוסייה שמוכנה להתפשר- - -
אורי מקלב: כמובן גם התוצאות.
אורי מקלב: את מסבירה עכשיו- - -
עמרם מצנע: חבר הכנסת מקלב, רצית להעיר הערה לסדר.
אורי מקלב: מכיוון שאנחנו לא עסוקים ביום הסטודנט החרדי, ובאמת כינסת ישיבה ואני יודע שאתה רוצה להגיע לתכלית, אני רוצה שתכוון את הדוברים להגיד מה הבעיות שהם רואים, לא רק הצגה של המסגרות.
עמרם מצנע: אני חושב שאנחנו בכיוון הזה.
אורי מקלב: לא מעטות הבעיות של אלה שרוצים ללמוד.
אורי מקלב: זה לא נוגע רק ל-2-3 סטודנטים שמסיימים.
עמרם מצנע: ראובן גל, ולאחר מכן נציג מכון "לב".
אורי מקלב: גם תשלב אותנו קצת, אם אתה יכול.
אורי מקלב: הדיון נראה קצת אנמי.
אורי מקלב: אנחנו נכניס קצת צבע בדברים האלה.
<ראובן גל: אדוני היושב-ראש, פרופ' טרכטנברג וחברי הכנסת, אני מקווה שאני אתקרב למשאלה שלך.
<ראובן גל: אני חייב לציין, אני נמצא פה בכמה כובעים.
<ראובן גל: אני קודם כול חוקר במוסד "שמואל נאמן", שכרגע הוא הגוף היחיד שמלווה במחקר ובמעקב את כל נושא הלימודים האקדמיים של החרדים, ובעיקר את נושא המח"ר.
<ראובן גל: אנחנו בקשר הדוק גם עם הוות"ת והמל"ג, עם פרופ' טרכטנברג ועם רביד עומסי, אבל גם עם המכללות, עם "קריית אונו", עם גברת עדינה בר-שלום, עם המבח"ר וכולי.
<ראובן גל: אנחנו מוציאים מידי פעם דוחות.
<ראובן גל: יש כאן דוח שנקרא "מח"ר כבר כאן" ויש בו נתונים על פרויקט המח"ר כפי שהוא.
<ראובן גל: הבאתי כמה עותקים, אנשים מוזמנים לקחת את הדוח.
<ראובן גל: אנחנו עוקבים אחרי זה באופן שוטף.
<ראובן גל: אני רוצה לדבר על המספרים הגדולים.
<ראובן גל: אדוני היושב-ראש, מספר שעלה ב-10 שנים מ-1,500 או פחות מזה של סטודנטים חרדים בשנת 2002 ל-7,500 או קרוב ל-8,000 בשנת 2012 זה שיעור גידול של 390%.
<ראובן גל: אין מקבילה לדבר כזה, אין שום תופעה אחרת שדומה לזה, של עלייה כזאת, של צמיחה כזאת.
חנין זועבי: סליחה, פספסתי את המשפט האחרון.
<ראובן גל: בשנת 2002 היו בסביבות 1,200-1,300 סטודנטים חרדים.
<עדינה בר-שלום: בשנת 2002 היו כמה מאות בלבד.
<ראובן גל: אנחנו תמיד נכנסים לבעיות של הגדרה, האם לכלול את האוניברסיטה הפתוחה וכולי.
<ראובן גל: בסביבות 1,000 או פחות.
<ראובן גל: בשנת 2012, 10 שנים אחרי זה, אנחנו מדברים על 7,500.
<ראובן גל: זה גידול של קרוב ל-400%.
יעקב אשר: אבל מזה עולה עוד תובנה, שהתהליכים שקרו בשנים האלה, לפני שקמה הצעקה והכפייה והדברים הללו שנולדו היום, באו לבד.
עמרם מצנע: זה לא בא לבד.
יעקב אשר: זה בא לבד מתוך הציבור.
יעקב אשר: זה לא מגיע בגלל פעולות של הממשלה.
יעקב אשר: הנה נתונים מ-2002 ועד 2012, עוד לפני שקמה הממשלה הרעה הזאת.
<ראובן גל: אמרת בדיוק את המילים שעמדתי להגיד.
<ראובן גל: רציתי להגיד את זה אפילו באופן יותר קיצוני, כי אנחנו נמצאים בבית הזה.
<ראובן גל: התהליך הזה קרה בלי סנקציות פליליות ובלי החלטות פוליטיות ובלי ועדות ממשלתיות וועדות כנסת.
<ראובן גל: הוא קרה בגלל תהליך פנימי שקורה בעיקר בתוך הציבור החרדי.
עמרם מצנע: אבל הוא לא רק תהליך פנימי.
עמרם מצנע: אני רואה פה בשקף שהציג הוות"ת, שמתשע"ג- - -
יעקב אשר: לא הבנת אותי נכון.
יעקב אשר: היה כמובן גם שיתוף פעולה מול הוות"ת, בוודאי, אני לא מדבר על זה.
יעקב אשר: אני מדבר כרגע על תהליך אחר.
עמרם מצנע: זה החלטה של המדינה.
<ראובן גל: תיכף אוסיף, אדוני היושב-ראש, אם רק תרשו לי, אני רוצה להציג את הנתונים העיקריים.
<ראובן גל: הנתון השני הוא שבעוד שב-2002 ובשנים שאחרי כן הרוב המוחלט, כמעט הבלעדי, של הסטודנטים החרדים למדו במכללות או באוניברסיטה הפתוחה, היום שיעור הסטודנטים החרדים שנמצאים באוניברסיטאות מחקר, שזה הטכניון והאוניברסיטה העברית, עומד על 17.2%.
<ראובן גל: גם 17.2% זה לא בשמים, אבל זה שינוי דרמטי מאוד.
<ראובן גל: תוכנית המח"ר תרמה לעניין הזה באופן חד-משמעי.
<ראובן גל: יש בעיה אחת רצינית בעניין הזה והיא בעיית הנשירה.
<ראובן גל: פה אני רוצה להציג את הטכניון – זה כובע נוסף שלי – כ-case study, ואעשה את זה בקיצור.
<ראובן גל: חבר הכנסת מצנע, בטכניון פתחו שתי מכינות בשנים 2008 ו-2009.
<ראובן גל: שימו לב למספרים גם אם אין אותם בשקף.
<ראובן גל: בשנת 2008 התחילו קדם-מכינה בטכניון 60 סטודנטים חרדים, למכינה הגיעו כבר רק 40 וכיום לומדים בטכניון כבר בשנה רביעית 7 סטודנטים בלבד.
<ראובן גל: 60 – 40 – 7.
<ראובן גל: בשנת 2009 שוב פתחו קדם-מכינה, שם למדו 40 סטודנטים חרדים, למכינה הגיעו 30 והיום לומדים 6.
<ראובן גל: דרך אגב, ה-6 וה-7 האלה לומדים הנדסת מכונות ומחשבים וכולי.
<ראובן גל: הנשירה היא הבעיה העיקרית, ולא צריך לנתח את הסיבות, אנחנו יודעים אותן.
<ראובן גל: כתוצאה מן הדבר הזה הטכניון עצר, עשה הפקת לקחים ופתח- - -
יעקב אשר: איזה ציבור זה?
<ראובן גל: חרדים למהדרין.
<ראובן גל: ניסיתי להביא כמה מהם לכאן.
<ראובן גל: רק גברים, נכון.
<ראובן גל: בשנת 2013 הטכניון חידש את העניין, אבל הפעם עם הפקת לקחים.
<ראובן גל: הלקח העיקרי היה ליצור מעטפת שתלווה את הסטודנטים האלה.
<ראובן גל: בינואר אשתקד התחילו קדם-מכינה 40 סטודנטים חרדים והיום נמצאים 40 בהכנה לכניסה ללימודים.
עמרם מצנע: מה היו הלקחים ואיך יישמתם אותם?
<ראובן גל: יש שבעה לקחים כאלה.
<ראובן גל: אציין רק את הארבעה הכי חשובים.
<ראובן גל: האחד, תיאום ציפיות עם המועמדים.
<ראובן גל: סטודנטים חרדים שמגיעים לאוניברסיטאות, צר לי להגיד, אין להם מהיכן לשאוב את הידע, אין להם בבית אבא פרופסור.
<ראובן גל: אני מבקש ממש סליחה, אני לא אומר את זה בהתנשאות או בזלזול, אבל כשהם בוחרים ללמוד מינהל עסקים, פעמים רבות נדמה להם שכאשר הם יסיימו את לימודי מינהל עסקים הם יעשו עסקים.
<ראובן גל: אני קצת מקצין, אבל אין ידע.
<ראובן גל: ולכן הדבר הראשון הוא התאמת ציפיות והכנה.
<ראובן גל: הדבר השני הוא תמיכה וליווי אישי לאורך כל התהליך.
<ראובן גל: סטודנט חרדי שבא לקדם-מכינה, כשכל הידע שהיה לו זה לוח הכפל ואולי כמה מילים באנגלית, לא יכול לעבור את המעבר הזה, שהוא עושה אותו בתוך שנה, לא יכול לעשות את זה ללא ליווי.
<ראובן גל: הליווי הזה חשוב, עם חניכה, עם ליווי אישי וכולי.
<ראובן גל: הדבר השלישי והכי חשוב זה המלגות והתמיכות.
<ראובן גל: צר לי להגיד, אתה כנראה לא יודע את זה, אדוני היושב-ראש, כי שאלת את השאלה לגבי "ידידות טורונטו".
<ראובן גל: שני הגופים היחידים שתומכים בסטודנטים חרדים היום הם גופים שעושים את זה מכספים פרטיים של תורמים, זה "ידידות טורונטו" וקרן קמ"ח (קידום מקצועי חרדי).
<ראובן גל: הממשלה עד היום, עד שוות"ת נכנסה לעניין עם המח"ר, כמעט ולא תמכה בסטודנטים חרדים וללא התמיכה הכספית הזאת, שהיא לא רק בסטיפנדיות ללימודים אלא גם בתמיכות קיום, כי סטודנט חרדי לא יכול גם ללמוד וגם לעבוד, ויש לו גם 4 ילדים בבית, ללא התמיכה הזאת זה לא יתקדם.
<ראובן גל: לכן התמיכה הממשלתית פה היא תנאי בל יעבור.
<ראובן גל: ארבעת הדברים האלה: הציפיות, הליווי, המעטפת והתמיכה הכספית הם התנאי לדבר הזה.
<ראובן גל: תודה רבה.
עמרם מצנע: חבר הכנסת אוחיון, בבקשה, ולאחריו נציג מכון "לב".
שמעון אוחיון: אני חושב שבאמת הדיון הזה מאוד-מאוד חשוב וחיוני, חיוני בכלל למערכת ההשכלה הגבוהה, למערכת החינוך ולעם ישראל.
שמעון אוחיון: בעוד 4 שנים על-פי תחזית הלמ"ס 25% מילדי ישראל ישתייכו למגזר החרדי.
שמעון אוחיון: כשאני שואל את עצמי באיזו מידה ממשלת ישראל ומדינת ישראל נערכה כדי לשלב את המגזר הזה במוסדות חברה, כלכלה, השכלה אז התשובה כואבת מאוד.
שמעון אוחיון: אני קצת מוטרד מן הגישה של נציגת האוניברסיטה העברית.
שמעון אוחיון: לפני שאני בוכה על הדרה של נשים וכולי, בואו נביא אותם בכלל למסגרות כאלה ואחרות.
שמעון אוחיון: חבל, והנושא הזה כואב לי נורא כמי שליווה אותו ועסק בו 12-13 שנים, והייתי שותף לפעילות גם עם הרבנית עדינה בר-שלום, עם מכון "אחיה" וגם לאחרונה במסגרת השילוב באוניברסיטת חיפה, ואני עדיין עושה מאמצים, ביחד עם חברים, לגייס תקציבים כדי שתוכנית מסוימת או אחרת תוכל להשלים את דרכה.
שמעון אוחיון: אני רוצה לומר פה, משום מה אנחנו מתעלמים מחלקו של משרד החינוך, ונמצא אתנו נח גרינפלד, ומכון "אחיה" היה בין הראשונים מטעם משרד החינוך ששילב את התוכנית להשכלה גבוהה ביחד עם אוניברסיטת בר-אילן ואחרים.
שמעון אוחיון: אבל אי אפשר להתעלם מן העובדה, והתחיל ראובן גל לומר, היוזמה לצערי באה מן המגזר החרדי כשאמר למוסדות " תנו לנו להשתלב".
שמעון אוחיון: המל"ג, לצערי, ואני פונה אליך פרופ' טרכטנברג, התחיל כבר לעבוד כרגולטור, ברגולציה – האם יש פה סדר, האם יש פה רמה אקדמית נאותה האם זה נמצא בקרבה פיזית כדי שנוכל לפקח על כך – ואחר-כך כמובן התחיל ליצור את הדברים, להשתלב ולהקציב את התקציב ולתת מענקים.
שמעון אוחיון: אבל צריך לא לשכוח זאת וצריך להכות על חטא שגם לנו יש חלק בזה ש-25% מתושבי מדינת ישראל אינם משולבים ואינם נמצאים בתוך המערכות הללו.
שמעון אוחיון: יש היום שסע קשה מאוד בתוך החברה הזאת ואנחנו צריכים באמת להיאבק כדי שישתלבו במוסדות להשכלה גבוהה ובצבא.
שמעון אוחיון: לראות את התגובה, של צלבי הקרס, ואת ההשמצות שנשמעות, זה מזעזע, וכמובן גם זה לא יסולח.
שמעון אוחיון: אבל אנחנו צריכים לתת את הדעת על כך.
שמעון אוחיון: עכשיו נעבור לעניינים עצמם, לביקורת שיש לי בנקודה הזאת.
שמעון אוחיון: כששאלתי את סגנית הרקטור מהאוניברסיטה העברית כמה בכל זאת מסיימים את המכינה – שלשום ביקרתי במכון "לב", שמשקיע המון, והיתה לי גאווה גדולה מאוד לשוחח עם הסטודנטים שם, הייתי יחד עם חברי בועז טופורובסקי מהשדולה למען ההשכלה הגבוהה, הלכנו ביחד וראינו כיתה של חרדים משתלבים, שחלקם גם רואים את עצמם בעזרת-השם משתלבים בצבא ואפילו חולמים על שירות ביחידה 8200.
שמעון אוחיון: אבל דבר אחד הכאיב לי.
שמעון אוחיון: נמצאת מכינה של 30 תלמידים, ואמרו לי: רק 50% משתלבים אחר-כך בלימודים.
שמעון אוחיון: משהו כאן לקוי.
שמעון אוחיון: אני פונה אליך, פרופ' טרכטנברג.
שמעון אוחיון: המגזר הזה לא ישתלב בקלות.
שמעון אוחיון: נכון, הוא לא למד מקצועות ליבה ואיננו ערוך בוודאי למקצועות ההנדסה והטכנולוגיה.
שמעון אוחיון: תנו משאבים גם למכינות, כפי שאמר ד"ר ראובן גל, שבמסגרת המכינות תהיה גם חונכות.
שמעון אוחיון: האנשים הללו באים מרקע לא-רקע, כלום בקטע הזה, לא מקצועות ליבה ולא שום דבר אחר.
שמעון אוחיון: חייב להיות אחוז הצלחה גבוה במכינות, כי חלילה מה אנחנו מקרינים החוצה?
שמעון אוחיון: אדם הולך למכינה ו-50% נופלים, או לפעמים יותר מזה?
שמעון אוחיון: איזו מין משיכה זאת?
שמעון אוחיון: להיפך, זה מדכא, זה כואב.
שמעון אוחיון: ולכן צריך לעשות מאמץ בעניין הזה, מאמץ עליון במסגרת המכינות הללו ולעודד אותם.
שמעון אוחיון: רביד עומסי דיבר על איזו רוויה במקצועות ההוראה.
שמעון אוחיון: אני לא כל-כך בטוח בזה מבחינת התחזית שלנו.
<רביד עומסי: רק אצל נשים יש רוויה.
<רביד עומסי: אצל גברים אין.
שמעון אוחיון: לכן גם בקרב נשים, אם אני מדבר על אקדמיזציה, ומדובר על מגזר של 25% מהאוכלוסייה, הייתי מעדיף גם שם להירתם.
שמעון אוחיון: אני פונה אליך, פרופ' טרכטנברג, לגייס גם את המשאבים כדי שהמגזר החרדי ישתלב במקצועות היי-טק וישתלב במקצועות טכנולוגיים ושיקבלו שם מלגות, גם מלגות קיום.
שמעון אוחיון: המערכות שלנו נותנות גם מלגות קיום במקום שאנחנו רוצים לעודד מקצועות נדרשים.
שמעון אוחיון: אנחנו רוצים שהמגזר החרדי לא יופיע בטבלה כפי שמר גל הציג, 33% במערכת המשפטית ו-2% במקצועות הנדסה.
שמעון אוחיון: אני רוצה טבלה הפוכה, אני רוצה יחס הפוך בעניין הזה.
שמעון אוחיון: צריך לנצל את הכישרון שיש בעניין הזה.
שמעון אוחיון: עוד משפט אחד, ואני מדבר שוב, לא רק כחבר כנסת בוועדת החינוך אלא גם כמי שפעיל בעניין הזה.
שמעון אוחיון: צריך גם לאפשר, פרופ' טרכטנברג, אם יש מכללות קיימות, לא כולן, אדרבה, אני רוצה להתברך בכך שיהיו גם מכללות חרדיות עצמאיות שיוכלו להחזיק את עצמן.
שמעון אוחיון: הן יכולות להתפתח ולהרגיש בנוח.
שמעון אוחיון: נכון, היום כדי לפתוח את הדלתות אני רוצה שיהיה פיקוח ולהביא את זה בחסות האוניברסיטאות, אבל מכללות שכבר עובדות בואו נחזק אותן, נחזק את הפן האקדמי, ואם מכריחים אותן לעבור משבר כזה או אחר כדי להיות בחסות אוניברסיטאות צריך לתת להן גם פריסת זמן.
שמעון אוחיון: אני בעד לשלב בסופו של דבר את שני הדברים, המבנה הדואלי הזה, או התלת-ממדי, שגם מאפשר קידום לימודים בחסות אוניברסיטאות, בקרבת אוניברסיטאות, אבל מכללות שעומדות בקריטריונים כן לאפשר להן לטפח את עצמן, ולתת מלגות קיום למגזר החרדי למקצועות הטכנולוגיים.
עמרם מצנע: שי גלבוע, מנכ"ל המרכז האקדמי "לב", ולאחר מכן נציג הקמפוס החרדי של הקריה האקדמית "אונו".
<שי גלבוע: תודה רבה.