GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: זה לא הופך את בית הספר לבית חרושת, למפעל יפני עם תקן, שבו כולם פועלים כרובוטים?
זבולון אורלב: הדברים קיצוניים באופן מכוון, אבל חשוב לחדד את הנקודות.
ארנה שמחון: לפני שהפנמנו את התהליך בבית הספר למדנו את מערכת האיכות בתעשייה.
ארנה שמחון: החלטנו לעצמנו מה איננו רוצים לאמץ מהמגזר התעשייתי ומה כן מתאים לנו.
ארנה שמחון: מה שהתאים לנו הוא התפיסה של תרבות האיכות, והצורך להרגיע את הלקוח שלנו.
ארנה שמחון: במערכת החינוך לא ברור שתלמידים והורים הם הלקוחות ושבית הספר נותן שירות.
זבולון אורלב: מה לא אימצתם מהתהליך בתעשייה?
ארנה שמחון: לא אימצנו את ההיצמדות לנהלים ברורים מאוד בלי יכולת להתגמש.
זבולון אורלב: נשמע כעת את עדה פריש, מנהלת בית ספר גבריאלי בחיפה.
עדה פריש: בעיר חיפה יש מדיניות איכות.
עדה פריש: שבעה בתי ספר כבר הוסמכו, ארבעה נמצאים בתהליך סופי, והרבה מאוד בתי ספר מפעילים צוותי שיפור.
זבולון אורלב: יש יד מכוונת בנושא?
עדה פריש: זו מדיניות עירונית, בשיתוף משרד החינוך.
עדה פריש: בית הספר שלי מונה כ300- תלמידים, ויש בו 50% עולים – רובם מברית המועצות ומאתיופיה וכן ילדי צד"ל.
עדה פריש: המצב הסוציו-אקונומי שלהם נמוך עד נמוך מאוד.
עדה פריש: יש משפחות רבות שהן חד הוריות.
עדה פריש: עם זאת אנחנו בית הספר הראשון בחיפה שהטמיע את "ISO9002-".
עדה פריש: הצרכים של הילדים שלנו הם האתגר.
עדה פריש: אנחנו בית ספר ששואף לאיכות ורוצה לתת את המיטב לתלמידים.
עדה פריש: אספר על התוצאות מהשטח, ולא על התהליך, משום שאנחנו עברנו כבר את המבדק הרביעי.
עדה פריש: ברמת בית הספר והמורים: כל המורים בוחנים את עבודתם בהיבט של איכות.
עדה פריש: יש מחויבות לביצוע מיטבי.
עדה פריש: המורים כתבו את הנהלים ובדקו אותם וביקרו אותם, ולכן כולם מחויבים לתהליך מיטבי.
עדה פריש: זה יוצר מעורבות ונותן אנרגיה להמשך התהליכים.
עדה פריש: היו"ר שאל אם התהליך קשה ובאמת פעמים רבות מתלהבים מתהליך ואחר כך אין אנרגיה לשמר אותו.
עדה פריש: אך המעורבות של ההורים והעשייה היום-יומית – היא ששומרת על האנרגיה.
עדה פריש: למשל, רכזות המקצוע שלנו לוקחות כל שנה על עצמן יעד לשיפור – על פי תכנון ומדדי הצלחה.
עדה פריש: השנה רכזת מתמטיקה החליטה להכניס תכנית חדשה ללימודי מתמטיקה בכיתות א' ו-ה'.
עדה פריש: לתכנית מוגדרים מדדי הצלחה והיא מתוכננת.
עדה פריש: רכזת מדעים הרחיבה פרויקט של עבודות חקר של תלמידים, כולל יריד מדעי.
עדה פריש: הגדרנו את קנה המידה להצלחת התכנית - ש75%- מהתלמידים יגיש עבודות.
עדה פריש: רכזת אוריינות קידמה תכנית אוריינות, ורכזת עולים תפעיל תכנית שכתבנו בבית הספר, והתלמידים ימשיכו לעבוד בה בכיתות.
עדה פריש: יש לנו ישיבות צוות לקידום המקצוע: המורים במקצוע מסוים מחליטים יחד על יעד לשנה הבאה בנושא שלהם.
עדה פריש: זה קיים במחשבים, במתמטיקה, באוריינות, במדעים.
עדה פריש: יש לנו צוותי שיפור לנושאים שונים.
עדה פריש: כל התהליכים שלנו מתוכננים מראש: יש תכנית מוגדרת.
עדה פריש: הבקרה נעשית בזמן התהליך והתוצאות מתפרסמות – יש שקיפות.
עדה פריש: המורים מבצעים את הבקרה.
עדה פריש: המורים לא בודקים את עצמם: כל אחד בודק תהליך שהוא לא מעורב בו.
עדה פריש: התוצאות משמשות ללקחים ולשיפור נוסף.
עדה פריש: ברמת התלמידים: קודם כל הלמידה וההוראה מתייעלות.
עדה פריש: יש לנו נהלים רבים שלהם שותפים תלמידים.
עדה פריש: הם חלק מהבקרה של מערכת האיכות.
עדה פריש: יש צוותי ביטחון, נאמני מחשב, נאמני מדעים, פעילים מסוגים שונים.
עדה פריש: התלמידים נותנים משובים לעשייה שלנו.
עדה פריש: יש גם ימים מיוחדים – ימי "שיא".
עדה פריש: התלמידים מאמצים תלמידים מסוגים שונים.
עדה פריש: הוכחנו שיפור בהישגים גם ברמה הכיתתית וגם ברמה הפרטנית.
עדה פריש: אנחנו מנהלים מעקב ובדיקה אחרי הנושא הזה.
עדה פריש: גם אקלים בית הספר השתפר.
עדה פריש: אנחנו מעבירים שאלוני משוב בין התלמידים וההורים.
זבולון אורלב: הכל נראה טוב מדי.
זבולון אורלב: מה רע?
עדה פריש: ראשית, השאלה היא איך רותמים אנשים חדשים למעגל.
עדה פריש: בכל שנה נכנסים לבית הספר אנשים חדשים.
עדה פריש: לצורך העניין הזה הכנו נהלים לשאלה איך מכניסים מורה חדש לתהליך האיכות.
עדה פריש: שנית, את כל הפעילות הזאת עושים במסגרת הזמן שמוקצה ללימודים, למבחנים, לפעילות חברתית.
עדה פריש: במערכות חיצוניות יש מערכת בקרה ואיכות.
זבולון אורלב: למה המורים מסכימים לטרדה הזאת?
זבולון אורלב: למה הם לוקחים זאת על עצמם?
עדה פריש: הסיבה היא שהתהליך הביא לשינויים שלא היו קודם בבית הספר.
זבולון אורלב: המורים מקבלים תוספת במשכורת?
עדה פריש: לא.
עדה פריש: בית הספר קיבל כלים שלא היו לו קודם.
עדה פריש: כעת יש יכולת להשפיע, להיות מעורב ולחולל שינוי בתחומים המהותיים לבית הספר.
זבולון אורלב: ד"ר אביגדור זוננשיין, אחד מהראשוני המניעים את תהליכי האיכות בחינוך, בבקשה.
זבולון אורלב: אני מבקש שתהיה איכותי ותדבר בקצרה.
אביגדור זוננשיין: נושא האיכות בוודאי עוזר לבתי הספר – ושמענו את דבריהם של התלמידים והמורים כאן.
אביגדור זוננשיין: אך יש נושא נוסף:
אביגדור זוננשיין: מכון התקנים ומשרד החינוך יזמו תקני בטיחות.
אביגדור זוננשיין: את כל תקני הבטיחות של בית הספר שילם משרד החינוך.
אביגדור זוננשיין: יישומם בבתי ספר שיש להם "ISO9000-" מצליח בקלות רבה.
זבולון אורלב: זה נושא רציני מאוד.
אביגדור זוננשיין: כל הידע נמצא, צריך רק ליישם אותו – זה יעלה ממון רב.
אביגדור זוננשיין: אני מציע להיכנס בנושא לתכנית עשר שנתית.
אביגדור זוננשיין: נדרשות לא פחות מעשר שנים לכך.
אביגדור זוננשיין: יש הרבה מאוד חריגות וכשלים בתוך בתי הספר שצריך לטפל בהם.
אביגדור זוננשיין: חלקם יטופלו בעצם יצירת המודעות – כך לא ייווצרו כשלים חדשים; חלקם יטופלו באמצעות בינוי ושיפוץ.
אביגדור זוננשיין: כולנו יודעים היום שכדאי לעשות זאת.
אביגדור זוננשיין: בתי הספר שיש בהם חריגות שקשה להתמודד עמן – צריך אפילו לסגור.
אביגדור זוננשיין: את הבעיות האחרות אפשר לתקן בתכנית עשר שנתית.
אביגדור זוננשיין: זאת החובה המוסרית שלנו.
אביגדור זוננשיין: בתי ספר שיש בהם "ISO9000-" פשוט יקבלו זאת כחלק מהתהליך.
אביגדור זוננשיין: הם לא יצטרכו לעבור תהליך חדש.
זבולון אורלב: נשמע את תימורה שירי, סגנית מרכזת איכות בתיכון "אורט" רונסון באשקלון.
זבולון אורלב: נמצאים בישיבה נציגים של שני בתי ספר שאני חנכתי: מטרווסט ברעננה ורונסון באשקלון.
תימורה שירי: בית הספר שלנו הוא מקיף שש שנתי.
תימורה שירי: לומדים בו כ2000- תלמידים ב53- כיתות אם, יש בו 160 מורים ו40- אנשי מִנהלה.
תימורה שירי: אני מתארת זאת כדי להסביר באיזה מקום מתבצעים התהליכים.
תימורה שירי: במסגרת תהליך הטמעת ה-ISO כל בית ספר בונה לו דגם ייחודי לו.
תימורה שירי: אחת השאלות שעולות בבית הספר היא מי יוביל את התהליך: האם ההנהלה כולה, צוות המורים, המנהל לבד או רכז האיכות?
תימורה שירי: לטעמי יומרני מאוד לטעון שבבית הספר כשלנו צוות המורים הוא המוביל.
תימורה שירי: יש לנו 160 מורים, וצוות כזה לא יכול להוביל את התהליך.
תימורה שירי: זה לא יכול לפעול במציאות.
תימורה שירי: במבנה הארגוני שאני מתארת אחת השאלות שעלו היא אכן מי מוביל את התהליך.
תימורה שירי: בבית הספר שלנו התהליך התחיל מבפנים החוצה: ההנהלה היא שהובילה אותו, כלפי חוץ – אל המורים.
תימורה שירי: רוב המורים היו שותפים רק ברמת ביצוע ולא ברמת יצירת הנהלים והטפסים.
תימורה שירי: אחת הבעיות עם שיטת ה-ISO היא שיש לה תדמית מאוד מאיימת: היא נתפסת כתהליך מאוד ביורוקרטי.
תימורה שירי: נוצר רושם שאנחנו עומדים להציף את בית הספר בטפסים ובנהלים.
תימורה שירי: אם רוצים באמת להצטרף לתהליך מתוך רצון לשפר את איכות החיים בבית הספר והעבודה בו – אי אפשר להתייחס אל ה-ISO כאל מטרה.
תימורה שירי: צריך לראות בו כלי עבודה.
תימורה שירי: כל עוד הוא מטרה – הוא הופך לנטל על השותפים בעשייה.
תימורה שירי: אנחנו תיעדנו את הקיים בבית הספר ותוך כדי כך מצאנו מה יש לשפר.
תימורה שירי: הכנו טפסים רק על פי רלוונטיות לחיי בית הספר.
תימורה שירי: אני מבקשת לסיום להדגים את השפעת התהליך על בית הספר שלנו: החלטנו על שלושה יעדים מרכזיים במסגרת פרויקט האיכות שלפיהם נמדוד את בית הספר: הצלחה בלימודים, היעדרות ומשמעת.
תימורה שירי: על פי התקן לפחות פעם בשנה חייבים לקיים הליך של "סקר הנהלה" – שבודק האם עמדנו ביעדים שהצבנו לנו.
תימורה שירי: אנחנו עורכים את הסקר ארבע פעמים בשנה משום שהוא נותן שיקוף טוב של מה שקורה בבית הספר.
תימורה שירי: אתן דוגמה ליישום: בארבעת הרבעים בשנה הקודמת ראינו ששכבת ח' היא בעייתית מבחינת לימודים.
זבולון אורלב: כעת נכנס לישיבה ח"כ יצחק כהן, כנראה שניתנה לו רוח הנבואה והוא ידע שכעת אנשי אשקלון מדברים.
זבולון אורלב: שני הדוברים הבאים הם אנשי אשקלון.
יצחק כהן: כדי שלא יחשדו בי, אני מבהיר שהזמינו אותי הנה.
תימורה שירי: כאמור, ראינו ששכבת ח' בעייתית בלימודים.
תימורה שירי: והשנה בסקר ההנהלה שוב ראינו ששכבת ח' – של השנה הנוכחית – בעייתית.
תימורה שירי: אם כן הבעיה היא לא פרסונלית אלא שזו שכבת משבר.
תימורה שירי: קיבלנו משאבים לפרויקט "קומץ" שנועד לקדם תלמידים חלשים.
תימורה שירי: אולם לא השקענו את המשאבים הללו בכיתה ט' כפי שעושים בדרך כלל, אלא השקענו אותם בשכבת ח'.
תימורה שירי: זאת דוגמה לשימוש ב-ISO ככלי עבודה שמשפר תהליכים, אך אין לראות בו כלי שעושה את בית הספר או שמחולל פלאים.
משה ינאי: אני מנהל אגף החינוך באשקלון, ואדבר בקצרה.
משה ינאי: אני מבקש לדבר על הייחודיות של העיר אשקלון.
משה ינאי: אצלנו, ל27- בתי ספר מתוך 40 יש כבר תו תקן.
זבולון אורלב: זה יפה מאוד.
זבולון אורלב: יש עוד עיר כזאת?
משה ינאי: לא, בדקתי זאת.
משה ינאי: גם בעולם אין מקרה דומה.
משה ינאי: זה הדבר הייחודי לעיר.
משה ינאי: המעניין הוא שיש כאן ראייה עירונית.
זבולון אורלב: אלה רק בתי ספר עירוניים או גם בתי ספר מוכרים שאינם רשמיים?
משה ינאי: זה כולל הכל – גם בתי ספר "אורט".
משה ינאי: עם בתי הספר המוכרים שאינם רשמיים יש קצת בעיות, אבל גם הם ייכנסו לתהליך האיכות בוודאי.
משה ינאי: בשנת 1995 עיריית אשקלון הייתה הראשונה שקיבלה את פרס ראש הממשלה במגזר הציבורי לאיכות ולמצוינות.
משה ינאי: אם העירייה מקבלת פרס כזה – למערכת החינוך אסור להישאר מאחור, היא חלק מהעניין.
זבולון אורלב: העירייה משקיעה משאבים בתהליכים הללו?
משה ינאי: זאת העירייה היחידה שמשקיעה משאבים.
משה ינאי: השנה נקדיש לפחות לחצי מיליון ש"ח לצורך העניין – אלה כספי עירייה.
משה ינאי: זאת משום שמדובר בהכנסת בתי ספר חדשים לתהליך, ויחד עם זאת שימור ותחזוקה של בתי הספר הוותיקים.
משה ינאי: הרי צריך להמשיך ולפעול גם אחרי שמקבלים תו תקן.
זבולון אורלב: לא ידעתי למה ביקשו שאתן לך את רשות הדיבור, וכעת אני מבין זאת.
זבולון אורלב: אני מצטרף לתשבחות.
זבולון אורלב: אני מקווה שממך יראו וכן יעשו.
זבולון אורלב: אעביר את רשות הדיבור למנהל אגף חינוך אחר – בומה ברח"ד מקריית מוצקין.
בומה ברח"ד: אני מבקש להדגיש שתי נקודות: ראשית, נושא סקרי ההנהלה הוזכר כאן, אך במעומעם.
בומה ברח"ד: חשוב להבהיר שזה חלק מהתהליך.
בומה ברח"ד: במסגרת הסקרים האלה ההנהלה עומדת באומץ מול מקבלי השירותים.
זבולון אורלב: האם הסקר פומבי כלפי ההורים והתלמידים?
בומה ברח"ד: בבית הספר עשו פעם אחת סקר תלמידים ופעם אחת סקר מורים.
בומה ברח"ד: השנה עושים סקר הורים.
בומה ברח"ד: ההנהלה צריכה לעמוד מול התשובות שההורים נתנו, ולתת הסברים.
בומה ברח"ד: אלה סקרי שביעות רצון.
בומה ברח"ד: שנית, חשוב להזכיר את הלמידה הארגונית.
בומה ברח"ד: הנושא הזה נשמע כאן בין השורות אך לא הוקדשה לו די תשומת לב.
בומה ברח"ד: זה נושא משמעותי שחסר במערכות ארגוניות וציבורית.
בומה ברח"ד: הכוונה לריכוז המידע, רישומו, והעברתו והשבחתו, ופעולה לפיו.
בומה ברח"ד: היו"ר שאל את גב' פריש כיצד משכנעים את המורים להירתם לתהליך.
בומה ברח"ד: חייבים להבהיר: זה קשור למנהיגות של מנהל בית הספר, אי אפשר להחביא את הנקודה הזאת.
בומה ברח"ד: מנהלים שמוכנים לסחוב את המורים קדימה, ולפעמים גם להציב דרישות אסרטיביות – מצליחים בהטמעת התהליך.
בומה ברח"ד: בלי מנהיגות העניין לא מתקדם.
בומה ברח"ד: הרשות המקומית בקריית מוצקין תמכה בבית הספר בקריית מוצקין – עוד לפני שנכנס לרשת "אורט".
בומה ברח"ד: אנחנו מקווים שגם החטיבה השנייה וגם החטיבה העליונה יצטרפו לפרויקט.
בומה ברח"ד: אנחנו עובדים על הכנסת בתי ספר נוספים לתהליך האיכות.
זבולון אורלב: נשמע כעת את ד"ר יצחק ג'ינאו – מנכ"ל מכון להבטחת ניהול איכות לשירותי רפואת שיניים.
זבולון אורלב: אין לו קשר למוסדות חינוך, ולכן אני מבקש לקצר בדברים.
יצחק ג'יניאו: פיתחנו מערכת לניהול איכות דנטלית בשיתוף עם מכון התקנים הישראלי.
יצחק ג'יניאו: מטרתה לחלחל לרופאי השיניים הפרטיים ולהעביר אותם תהליך של ניהול איכות במרפאה שלהם כדי להעניק לו בסוף אישור של מכון התקנים הישראלי.
יצחק ג'יניאו: מצאנו שאחת הדרכים לקדם את הנושא היא ליצור מודעות בקרב הציבור לנושא ה-ISO.
יצחק ג'יניאו: אם הייתי יודע של80%- מהציבור יש 10% מהידע של התלמידה אילנה זיבנברג בנושא ניהול איכות – הייתי רגוע.
יצחק ג'יניאו: אני נפעם לראות עד כמה ניהול איכות בבית ספר ובמוסדות חינוך נותן משקל נוסף של ידע והבנה בנושא.
יצחק ג'יניאו: אני בטוח שהתלמידה הזאת, כצרכנית של רפואת שיניים, תדאג שלרופא השיניים שלה יהיה תו תקן לניהול איכות דנטלית.
משה דקלו: אגף הבחינות במשרד החינוך הוא הראשון מכל משרדי הממשלה שזכה בתו תקן.
משה דקלו: יצחק רבין המנוח אמר: במשרד הביטחון לא רוכשים שום דבר בלי שיהיה לו תו תקן.
משה דקלו: אני מצאתי במשרד ראש הממשלה את ד"ר אביגדור זוננשיין.
משה דקלו: במשרד ראש הממשלה תמכו בנו מאוד בהתקדמות בתחום.
משה דקלו: אגף הבחינות נוגע בתלמיד ברקע הקריטי ביותר שלו: בחינת הבגרות בחטיבה העליונה.
משה דקלו: יש 1,400,000 בחינות במשך שנת עבודה.
משה דקלו: כל אחד מאלה הוא ילד במצוקה שנותן את כל מה שיש לו בתקופת זמן מצומצמת.
משה דקלו: אנחנו גם נותנים הערכה.
משה דקלו: עם תעודת הבגרות הילד ימשיך כל החיים.
משה דקלו: לכן היינו חייבים להיות רגישים מאוד בפעילותנו.
משה דקלו: מערכת ניהול איכות "ISO9000-" וכל מה שמתלווה אליה: קבוצות האיכות, עבודת האיכות וסקר ההנהלה – משמעותה כניסה לתוך המערכת העצמית עם פנס גדול לשם בדיקת העבודה, ובחינה האם אפשר לשפר אותה.
משה דקלו: המטרה היא לא השגת תו התקן.
משה דקלו: המטרה היא להפוך את נושא האיכות לאורח חיים שמשפר את הפעולה בכל יום ובכל שעה.
משה דקלו: אלה לא טפסים – זאת תרבות עבודה של ארגון.
משה דקלו: ההטמעה לא הייתה פשוטה – ראשית משום שהעובדים ביחידה היו עובדי מדינה, שהמוטיבציה שלהם אחרת.
משה דקלו: ממשקי האיכות הם נושא קריטי מאוד: אנחנו מתקשרים עם גורמים אחרים וחשוב להתמקד בנושא תקשורת של איכות.
משה דקלו: אנחנו גם רוכשים שירותים מגורמי חוץ, וחייבים לשפר גם אותם – כדי שהם יתנו לנו שירותים איכותיים.
משה דקלו: אנחנו האגף הראשון שהתנה קבלת שירות במכרזים בכך שהספקים יהיו בעלי תו תקן.
משה דקלו: כך זה עובד: קודם המעגל הפנימי – נכנסים למערכת עצמה, ואחר כך פונים החוצה.
זבולון אורלב: לדעתי חשוב מאוד שהציבור ידע שפעם תלמיד שהיה ניגש לבחינות בגרות היה זקוק לפרוטקציה של שר, אחרי חמש שנים, כדי לברר את הציונים שלו.
זבולון אורלב: אם התעודה הגיעה אליו אחרי שבע שנים – זה היה הישג גדול.
זבולון אורלב: היום אגף הבחינות מתנהל אחרת, לדעתי זהו ניהול מהמבריקים במִנהל הישראלי.
זבולון אורלב: ייזכרו לטוב שני המנהלים האחרונים של האגף: שלומית עמיחי, שהייתה לי הזכות לבחור אותה, ומשה דקלו שהחליף אותה.
זבולון אורלב: שניהם הצעידו את האגף לשיאים ניהוליים מרשימים בעשור האחרון.
זבולון אורלב: אני מברך על כך.
זבולון אורלב: ח"כ כהן כתב לי פתק, לפני שעזב את הישיבה: "זבולון יקירי, ישנה נערה מכרמיאל שהכינה נאום קצר.
זבולון אורלב: אני מבקש לתת לה את זמן רשות הדיבור שלי".
זבולון אורלב: ח"כ כהן לא עזב את הישיבה עד שלא רמזתי לו שהתשובה חיובית.
זבולון אורלב: אם הייתי מסרב – הוא היה נשאר ומדבר.
זבולון אורלב: אני העדפתי לשמוע נערה מכרמיאל שיש לה נאום קצר.
מיה ליברמן: זה לא בדיוק נאום.
מיה ליברמן: אומר כמה דברים בקצרה.
מיה ליברמן: אני מ"אורט" הורביץ בכרמיאל.
מיה ליברמן: גם בית הספר שלנו שותף לתהליך האיכות.
מיה ליברמן: את התהליך עברו תלמידים, הורים ומורים.
מיה ליברמן: היינו שותפים מלאים לעשייה במסגרתו, וכעת רואים את התוצאות.
זבולון אורלב: זה אכן היה קצר.
זבולון אורלב: מנכ"לית משרד החינוך תסכם כעת.
4400: אני רוצה לברך על היזמה להביא את הנושא לדיון כאן ולהעלותו על סדר היום הציבורי.
4400: ביקשתי ממנכ"לית מכון התקנים להכין גם מסמך בנושא כדי שנוכל לפרסם את הדברים, עם גיבוי ועידוד לכלל המנהלים בארץ ולרשויות השונות, וכדי שנוכל לעודד כך כניסה לתהליך – שהוא לא קל ומאיים, אך לבסוף מועיל בוודאי.
4400: חשוב ליצור הבחנה בין בתי ספר קהילתיים לבתי ספר מתוקננים.
4400: ההבחנה היא לא בתכנים אלא בדרך ובאמצעים להשגת היעדים והמטרה.
4400: התהליך מבורך, משום שלראשונה הוא יוצא נגד תרבות ה"סמוך" בישראל.
4400: המושג באנגלית הוא "accountability", והתרגום העברי הוא "אחריותיות".
4400: יש כאן עידוד לקבל אחריות על העשייה וליצור מחויבות למימושה.
4400: זה מחייב מאוד: ראשית, יש צורך הגדרת מטרות, הגדרת יעדים ברמות האסטרטגית, הטקטית והאופרטיבית; כל התהליך חייב להיות מלווה בבקרה, משוב, הערכה מלווה מהצוות וכו'.
4400: שנית, זה מכניס את כל הפעילות לסדר ודורש ניצול של כל המשאבים הקיימים – משאבי אנוש: הורים, תלמידים, מורים וקהילה; ומשאבים חומריים: כסף.
4400: אנחנו מקווים שתהיה התייעלות ושהמטרות יושגו במינימום זמן ובדרך הטובה ביותר.
4400: אני מאוד מברכת על העשייה.
4400: התשתית כשרה היום להתקדמות בנושא, וגם הגורמים בשטח מוכנים לכך.
4400: צריך לחבר את הדברים למושג הניהול העצמי שאנחנו מטמיעים במערכת החינוך.
4400: תכנית המיצב, שמחייבת את בתי הספר להגיש תכניות עבודה, גם היא תומכת בתהליך הזה.
4400: היו"ר שאל על נושאים ערכיים שקיימים בתהליך.
4400: הייתי רוצה מאוד ליצור, בשיתוף עם מכון התקנים והגורמים השונים, תו תקן איכות לבתי ספר – כדי שנפסיק לדרג את בתי הספר לפי אחוז הזכאות לבגרות.
4400: זאת לא ההשקפה שלי, ההישגים הלימודיים הם לא הדבר היחיד שחשוב במערכת.
4400: הגיע הזמן לתת איזונים למערכת ולהטות את המשקל לכיוונים אחרים.
זבולון אורלב: "איזונים" מלשון "ISO"?
4400: גם "איזוֹנים".
4400: המטרה היא לעצב תודעה ציבורית שתשפוט את בתי הספר ותעריך אותם על פי מדדים ערכיים.
4400: נושא הנשירה הוזכר כאן וצריך להציב הרבה מאוד יעדים כאלה.
4400: על בתי הספר לנסות להראות ירידה ברמת האלימות, אולי ירידה ברמת השימוש בסמים ואלכוהול – אם אפשר לבדוק זאת, ואולי גם בהימורים.
4400: בגין שיפור בכל הפרמטרים האיכותיים-הערכיים האלה, וגם אחרים, אוכל בסוף השנה להזמין בתי ספר לבית הנשיא ולהגיש להם את פרס החינוך.
4400: השתדלתי לחבר את כל הנושאים יחדיו.
4400: אני מסיימת בברכה לכולם וליו"ר על העשייה.
זבולון אורלב: כידוע, כל ההחלטות יהיו כאן "פה אחד" – משום שאני הח"כ היחיד שנוכח כאן כעת.
זבולון אורלב: אולם הנושא לא שנוי במחלוקת.
משה דקלו: אפשר להטמיע ISO גם בכנסת.
זבולון אורלב: תוך כדי הדיון חשבתי על כך, והתכוונתי לשאול אחר כך את מנכ"לית מכון התקנים האם אפשר לתת תו תקן לוועדה.
זבולון אורלב: מאחר שהנושא עלה – אני מבקש זאת כעת, בקול רם.
זבולון אורלב: אני מוכן להיות שפן ניסיונות בנושא.
זיוה פתיר: התנדבתי למשימה.
זבולון אורלב: "התנדבות" משמעותה לא לקבל שכר.
זיוה פתיר: נכון.
חיים בן-עמי: היו"ר רוצה לקבל תו תקן או לעבור תהליך איכות?
זבולון אורלב: הסדר לא משנה לי.
זבולון אורלב: לגופו של עניין, אני מוכן להיות שפן הניסיונות.
זבולון אורלב: אני חושב שזו תהיה בשורה גדולה.
זבולון אורלב: ברור לי שאני צריך לשם כך את הסכמת שותפיי: חברי הכנסת ועובדי הוועדה, המוזמנים – כולם.
זבולון אורלב: אני מוכן לכך בהחלט.
זבולון אורלב: זאת לעדות על התמיכה של ועדת החינוך והתרבות בתהליך.
זבולון אורלב: ועדת החינוך והתרבות מברכת את ניהול חינוך לאיכות במוסדות החינוך וביחידות משרד החינוך, ורואה בהן תרבות ראויה ונכונה לקידום מטרות החינוך.
זבולון אורלב: הוועדה התרשמה מאוד מהדיווח של אנשי החינוך ונציגי הרשויות המקומיות, ובעיקר מדבריהם של התלמידות והתלמידים.
זבולון אורלב: כולם דיווחו על הצלחת החינוך לאיכות במוסדות החינוך.
זבולון אורלב: הוועדה ממליצה לפני משרד החינוך לגבש הדרכים שיגבירו את היקף מוסדות החינוך שיהיו שותפים לתהליך.
זבולון אורלב: אני מברך במיוחד את העיר אשקלון – עיר מובילה בהיקף מוסדות החינוך שנכללים בתהליך, וכן את המודעות של רשת "אורט" – שהמנכ"ל שלה טרח להופיע לישיבה זו.
זבולון אורלב: בכך מיצינו את העניין, באיחור, לא בהתאם לתקן שקבענו.
זבולון אורלב: אולם נהניתי מאוד לשמוע ולראות את האור שיש בתוך מערכת החינוך.
זבולון אורלב: אני מאחל לכולם הצלחה רבה.
זבולון אורלב: ולמכון התקנים אני מודה על כל העזרה ושיתוף הפעולה.
זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך והתרבות בעניין הזמר העברי.
זבולון אורלב: ישיבה זו פותחת את אירועי יום הזמר העברי בכנסת.
זבולון אורלב: שבוע הזמן העברי מתקיים זו השנה השלישית.
זבולון אורלב: בתום היום הזה נוכל לומר שעיצבנו מסורת חדשה במפת התרבות הישראלית, שהרי לפי המסורת היהודית אחרי שלוש פעמים כבר יש חזקה.
זבולון אורלב: אז חזקה עלינו שנקיים את שבוע הזמר ויום הזמר כאן בכנסת.
זבולון אורלב: היו לנו הרבה מאוד התלבטויות לאחר האסון והרצח הנורא בדולפינריום ביום שישי,ש בו נרצחו עשרים תלמידים וצעירים בידי מרצחים פלסטינים בני-עוולה.
זבולון אורלב: היתה לנו התלבטות קשה מאוד מה אנחנו עושים עם יום הזמר, שהרי ברור שבשעה שיושבות עשרות משפחות אבלות על רצח נורא כזה, ועשרות פצועים עם משפחותיהם בבתי-החולים, קשה מאוד לשבת ולחגוג כאילו שום דבר לא קרה, ולבנו עם המשפחות האבלות ואנחנו שולחים להם תנחומים, ושולחים לפצועים ברכת רפואה שלמה והחלמה מלאה – אבל אחרי התלבטות מאוד מאוד קשה החלטנו כן לקיים את יום הזמר, אבל לקיים אותו באווירה שתעודד את המשפחות השכולות, שתחזק את אזרחי מדינת ישראל.
זבולון אורלב: לכן האווירה שלנו, גם בשירה בציבור שתהיה כאן, וגם לאחר מכן באירוע באודיטוריום, תהיה אווירה שונה, שבהחלט היא אווירה מתוך ימי השבעה, ואני מודה לכל אלה שאתמול בלילה עמלו וטרחו על שינוי התכניות – גם מנכ"ל משרד המדע, התרבות והספורט, אריה שומר, וגם לעמותה לשבוע הזמר העברי, שראשה, איתן גפני, נמצא אתנו, וכן לטלי שכולי ולכל אלה שטרחו.
זבולון אורלב: לכן אני מבקש מכולם שנזכור את המסגרת שבה אנחנו מקיימים את יום הזמר.
זבולון אורלב: השיר הידוע "הימים חולפים, שנה עוברת אבל המנגינה לעולם נשארת".
זבולון אורלב: חלפה שנה ואנחנו נשארים עם אותה מנגינה.
זבולון אורלב: אני חושב שמיותר להכביר מילים ארוכות על מהותה של השירה, משמעותו של הזמר, שהוא פתח, צוהר, לתוך לבה של החברה, פתח שמאפשר להיות מחובר באופן ישיר לנשמתו של עם, ללב התרבות.
זבולון אורלב: השירה היא לא רק חודרת, השירה גם מחברת, וכבר אמרנו בשנה שעברה שהשירה העברית היא בוודאי אחת מתעודות הזהות החשובות של עם ישראל המתחדש בארצו.
זבולון אורלב: על סדר היום שלנו שלושה נושאים שהחלטנו להתמקד בהם כדי שבמסגרת השעתיים האלנ נוכל גם לסכם כמה דברים: 1.
זבולון אורלב: נושא שבו נפתח, כי אני רואה שהמשתתף נמצא – הזמר העברי במערכת החינוך.
זבולון אורלב: נמצא אתנו עופר טוריאל, המפקח המרכז ממשרד החינוך והתרבות.
זבולון אורלב: לאחר מכן נעסוק במוסיקה העברית בכלי התקשורת.
זבולון אורלב: אני מקווה שעד אז יגיעו ראשי המדיה.
זבולון אורלב: אמנון שילוני מרשת ג' הגיע.
זבולון אורלב: אחרי שהוא אירח אתמול באורח כל כך יפה את מקהלת הכנסת אני חייב לגמול לו באירוח ראוי ונעים.
זבולון אורלב: לאחר מכן נדון בנושא, שמבחינתי הוא אולי החשוב והכבד ביותר – השוד המוסיקלי, מכת המדינה של הפיראטיות בכל הגניבות של היצירה.
זבולון אורלב: בשנה שעברה בדיון שקיימנו בנושא של הזמר העברי במערכת החינוך, עמדנו על כך ששיעורי הזמר העברי נעלמו מתכנית הלימודים ומערכת השעות, ולא בכל בית-ספר, ואולי רק בבתי-ספר מעטים ישנן מקהלות המשלבות את הזמר העברי.
זבולון אורלב: כמו-כן, התברר לנו שבסל תרבות לא נכלל הזמר העברי.
זבולון אורלב: לאלה שאינם בקיאים בנושא, סל תרבות הוא פרוייקט שהורים משלמים בסדר גודל של 150 ₪ לשנה תמורת זה שבית-הספר קונה עבורם חבילה של מופעי ואירועי תרבות מכל התחומים – גם מאמנויות הבמה, גם מוזיאונים, מחול, מוסיקה וכו' – והתברר לנו שהשירה העברית, הזמר העברי נעלם.
זבולון אורלב: גם על כך רצינו לדבר.
זבולון אורלב: אני חייב לומר,
זבולון אורלב: שאחרי שהוועדה מקבלת החלטות אנחנו "מנדנדים" מאוד לרשויות המבצעות לקחת לתשומת לבן את החלטות ועדת החינוך והתרבות, ובדרך כלל אנחנו נענים ברוח טובה מאוד.
זבולון אורלב: בעניין הזה של סל תרבות – והממונה על הנושא לא נמצאת פה – אני מוכרח לומר, שאנחנו שנה שלמה מנהלים התכתבויות, ואני ידוע כ"נודניק" לא רגיל שאינו מוותר, והתכתבות ענפה יש לנו אבל זמר עברי בסל תרבות אין לנו.
נתן איתן: תכניסו את סל תרבות למשרד התרבות.
זבולון אורלב: תכף נדבר גם על מה שקורה בתחומים האחרים במשרד התרבות.
זבולון אורלב: אבל אתה צריך למנות אותי לבעל תפקיד בממשלה כדי שתהיה לי סמכות להעביר, ואני כבר חותם אתך על עסקה, שתמורת תפקיד מסוים ברשות המבצעת אני מיד מעביר את סל תרבות מחברת המתנ"סים של משרד החינוך ל"אמנות לעם" במשרד המדע, התרבות והספורט.
זבולון אורלב: על-כל-פנים, אני חושב שאת האזרחים זה לא מעניין, וודאי לא את התלמידים, איפה נמצא סל תרבות.
זבולון אורלב: הסל הלך לאיבוד.
זבולון אורלב: הואיל ואנשי סל תרבות גם לא הטריחו את עצמם לכבד את הדיון הזה ולהשתתף – אני מקווה שהם הוזמנו – אני יכול רק לומר שאנחנו נחדש את ההחלטה שלנו, ואני יכול להבטיח נאמנה, שאנחנו נמשיך במאבק שלנו כדי לכלול את הזמר העברי בתוך סל תרבות.
זבולון אורלב: כי סל תרבות מבטיח חשיפה של מאות אלפי תלמידים לזמר העברי והשתלבותם באירועים של הזמר העברי.
זבולון אורלב: נעבור למערכת החינוך.
זבולון אורלב: נמצא אתנו עופר טוריאל.
זבולון אורלב: אולי תוכל לדווח, לעדכן, להעלות מה עושה מערכת החינוך כדי לקדם את הזמר, על הבעיות ועל ההישגים.
עופר טוריאל: אתחיל עם הדברים שטיפלנו בהם במהלך השנה הזאת.
עופר טוריאל: במהלך השנה הזאת, בנוסף לנושא המרכז שהמשרד קבע, החלטנו בפיקוח על החינוך המוסיקלי לקבוע כנושא מרכז נוסף את הזמר העברי.
עופר טוריאל: קיימנו הרבה מאוד השתלמויות ואני מקווה שאנחנו בכיוון הנכון.
עופר טוריאל: האמת היא שהבעיה הקשה ביותר שיש לנו היא העובדה שהרבה מאוד מורים היום הם עולים חדשים מחבר העמים, שלא גדלו על הזמר העברי, הם לא מכירים אותו, ואני עדיין מחכה לאישור מהמשרד לתקציבים בכדי לקיים יותר ויותר השתלמויות על מנת להכניס את צוות המורים הזה, שהוא יותר ממחצית המורים בישראל היום - - -
זבולון אורלב: יותר ממחצית המורים למוסיקה היום הם עולים?
עופר טוריאל: כן.
עופר טוריאל: הם מורים מעולים למוסיקה, אבל הזמר העברי הוא לא חלק מהתרבות שהם גדלו עליה ויש להם בעיה עם זה.
עופר טוריאל: הם צריכים לעבור, לא השתלמות בזמר עברי אלא הסבה לזמר עברי, מכיוון שהם צריכים להכיר את זה גם רגשית וגם היסטורית ולא רק בצורה הזאת.
עופר טוריאל: בכל אופן, יש לנו היום הרבה מאוד חבורות זמר ומקהלות, המספר גדל באחוזים רבים, שעוסקים בזמר עברי.
זבולון אורלב: יש לנו נתונים בכמה בתי-ספר לומדים זמר עברי, שירה עברית?
זבולון אורלב: בכמה בתי-ספר יש שעה שבועית אחת?
זבולון אורלב: יש לנו נתונים בכמה בתי-ספר יש מקהלות ששרות זמר עברי?
עופר טוריאל: נתונים מדויקים לא, אבל אני יכול לתת נתונים די מקיפים.
עופר טוריאל: בגני ילדים, כמובן, יש לימוד של זמר עברי מכיוון שזה מה שהם לומדים שם.
עופר טוריאל: לצערי הרב, המשרד מקציב 1,900 שעות מתוך 14,000 הדרושות, כדי לקיים מוסיקה בגני הילדים, וכל שנה יש קיצוץ בקרוב ל-15%, גם השנה.
עופר טוריאל: למרות זאת חלק גדול מגני הילדים מקבלים חינוך מוסיקלי בתשלום של ההורים, ושם, כמובן, אנחנו עוסקים למעשה אך ורק בזמר עברי.
עופר טוריאל: בבתי-ספר יסודיים, שוב, יש קיצוץ מאוד משמעותי.
עופר טוריאל: לא בכל בתי-הספר במדינת ישראל יש מוסיקה.
עופר טוריאל: יש בתי-ספר שאין להם בכלל מוסיקה.
עופר טוריאל: יש בתי-ספר שיש רק בכיתות א'-ב', או ג'-ה', או ב'-ג'.
עופר טוריאל: אין משהו מוגדר וקבוע, לצערי הרב, וזה משתנה כל הזמן, היות שיש אוטונומיה למנהלים.