GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עוזי צוובנר: מיום ראשון האחרון נרתמנו שוב לעניין, ועלינו למסלול המראה.
עוזי צוובנר: אנחנו מטפלים בכמה בעיות, אבל בהחלט נמצאים ברמת פעילות גבוהה מאוד.
זבולון אורלב: אתם זקוקים לעזרה כדי להתגבר על הבעיות האלה?
עוזי צוובנר: הנושא העיקרי הוא התקציב – הנושא הכספי.
עוזי צוובנר: יש עוד נושא ביורוקרטי שאציין בהמשך.
זבולון אורלב: היינו רוצים לקבל יותר נתונים על המצב כעת: בכמה ספורטאים מדובר, בכמה משלחות, האם בוטלו ענפי מקצוע?
עוזי צוובנר: כרגע יגיעו 46 משלחות, כלומר שלוש או ארבע משלחות פחות מההיקף המקורי המתוכנן.
עוזי צוובנר: את ענפי הספורט חילקנו לשתי קטגוריות.
עוזי צוובנר: ראשית, קבענו שיהיו תחרויות רשמיות במכבייה בכל מקרה.
עוזי צוובנר: שם קבענו מינימום של 20 ענפים לעומת 31 במכבייה המקורית.
עוזי צוובנר: היום מתוכננים 26 ענפי ספורט – משום שההחלטה הזאת יצרה מגמה חיובית.
עוזי צוובנר: בדרך כלל יש במכבייה 31 ענפי ספורט למבוגרים ועוד שלושה ענפים לנוער.
עוזי צוובנר: החוויה של הספורטאי בנויה מספורט, אך יש גם מערכת חברתית חזקה וטובה, והיא נשמרה ברובה.
עוזי צוובנר: כאמור, בענפי הספורט יהיו 26 ענפים רשמיים ועוד 6-5 ענפים שבהם יהיו משחקי ראווה.
עוזי צוובנר: אלה הנתונים נכון לאתמול בלילה.
זבולון אורלב: מה היקף הספורטאים שיכולים להגיע מחבר העמים?
עוזי צוובנר: יש 200-100 ספורטאים כאלה.
עוזי צוובנר: זה מספר משמעותי.
עוזי צוובנר: יש שם קבוצה של ספורטאים שמוכנים להגיע.
עוזי צוובנר: ביקשתי היום שעמדו בכוננות וברגע שהעניין הכספי יוסדר נזמין אותם.
יהודית גידלי: מה הייתה ההערכה הראשונית?
עוזי צוובנר: נדמה לי שבמכבייה הקודמת היו 4,080 ספורטאים מחו"ל.
אורי אפק: והשתתפו בה עוד 1,200-1,000 ישראלים.
עוזי צוובנר: מתוך 2,040 הספורטאים שציינתי, 500 הם בני נוער שישתתפו במכביית הנוער.
עוזי צוובנר: זו הפתעה לטובה.
עוזי צוובנר: הייתי בטוח שמכביית הנוער תיפגע מאוד מהמצב, אך 500 ספורטאים הוא בסיס טוב לקיומה.
עוזי צוובנר: היא תתקיים בזכרון יעקב, מבודדת.
זבולון אורלב: תמיד אמרנו שבני הנוער טובים יותר מהמבוגרים.
עוזי צוובנר: כנראה שכך, הרי כל העניין התחיל מההורים ומהנוער.
זבולון אורלב: אני מניח שגם האווירה שתהיה בימים הקרובים תשפיע על ההחלטות האלה.
עוזי צוובנר: נכון, אנחנו מודעים לכך ומתפללים.
זבולון אורלב: אנחנו עוד נקבל כרטיסים.
עוזי צוובנר: אני שמח שהיו"ר נענה בחיוב להזמנתנו.
זבולון אורלב: בוודאי, יו"ר ועדת החינוך, התרבות והספורט לא יכול להיעדר מטקס כזה.
זבולון אורלב: לאור המשמעות הרבה שיש לדבר היום, אני רוצה לגייס לכך עוד חברי כנסת, כדי שתהיה נוכחות גדולה.
אורי אפק: היו שתי החלטות טובות חשובות מאוד: ראשית, הוחלט שבמקרים רבים יתמודדו הנוער והבוגרים בו זמנית באותה תחרות.
אורי אפק: שנית, נקבע שאם יהיה צורך הישראלים ימלאו את השורות.
אורי אפק: כדי שלא יצא מקצה ריצה ובו רק חמישה רצים, יצטרפו אליו עוד שלושה ישראלים וכך ייווצר המבנה הספורטיבי הבין-לאומי התואם את החוקה.
זבולון אורלב: ומה בנוגע לצד הכספי?
עוזי צוובנר: על פי התכנית המקורית המכבייה הייתה מתאזנת עם 4,000 ספורטאים.
עוזי צוובנר: זה היה הקו שהנחה אותנו קרוב לשלוש שנים, או שנתיים וחצי – עד שהחלו הבעיות.
עוזי צוובנר: התקציב הוא כ12.7- מיליון דולר, ומבוסס ברובו על הכנסות המשתתפים.
עוזי צוובנר: כאמור, כל אחד משלם 2,050$.
זבולון אורלב: זה כולל את הסוכנות?
עוזי צוובנר: לא.
עוזי צוובנר: משרד המדע, התרבות והספורט נותן מיליון דולר, ומשרד האוצר נותן תוספת מיוחדת של 400,000$.
עוזי צוובנר: אלה היו הסיכומים כבר בשלוש מכביות.
עוזי צוובנר: דיברנו עם משרד האוצר עוד לפני שהחלו האירועים.
אורי אפק: היה מאבק עם האוצר על התקנה.
עוזי צוובנר: נכון, ויש פרוטוקול מהתקופה ההיא שמאשר את הסכום של 1.4 מיליון דולר.
עוזי צוובנר: שר האוצר הביע נכונות לשלם את הסכום הנוסף של 400,000$.
עוזי צוובנר: לצערי אנחנו עדיין בפער של חצי מיליון ש"ח – ש"הלכו לאיבוד" בתקציב של משרד המדע, התרבות והספורט.
עוזי צוובנר: כל זה עוד לפי החישוב הרגיל, ועוד לפני שנוצר המצב הבעייתי.
עוזי צוובנר: בשנה שעברה קיבלנו שני מיליון ש"ח ממשרד המדע התרבות והספורט והיינו אמורים לקבל עוד שני מיליון ש"ח השנה (וכך להגיע למיליון דולר), אך כרגע התקציב שמוקצה הוא 1.5 מיליון ש"ח.
עוזי צוובנר: דיברתי עם החשב של משרד הספורט בנושא, אך זה עוד לא נפתר סופית.
עוזי צוובנר: מעבר לכך משרד האוצר חייב 400,000$ ושר האוצר השיב לי תשובה חיובית עקרונית.
עוזי צוובנר: עוד לא קיבלתי סיכום כתוב, אך הוא גילה נכונות והבנה לעניין, למרות המצוקות התקציביות של המדינה היום.
זבולון אורלב: האם נכון שהסוכנות משתתפת בסכום של כ350,000-$?
עוזי צוובנר: נכון.
עוזי צוובנר: גם מועצת ההימורים משתתפת בתקציב.
עוזי צוובנר: משרד התיירות העמיד לרשותנו תקציב יפה מאוד, והוא כבר עלה ל150,000-$.
עוזי צוובנר: גב' אתי סאסי בישרה לי על כך אתמול, בעקבות ההבנה שהאירוע הוא גם תיירותי הפעם.
עוזי צוובנר: גב' סאסי היא בוועד המארגן של המכבייה, וכך גם מר אפק.
עוזי צוובנר: וכעת לבעיות שנוצרו ממיעוט המשתתפים.
עוזי צוובנר: כאמור, כל משתתף משלם 2,050$ בעבור השתתפותו.
עוזי צוובנר: עשינו חישוב, והגענו לנוסחה שלפיה כל ספורטאי פחות מ4,000- ספורטאים עולה לנו 1,200$.
עוזי צוובנר: זאת הייתה נקודת ההתחלה.
עוזי צוובנר: אז גם חשבנו שיגיעו רק 1,500 ספורטאים.
עוזי צוובנר: כלומר בתחילה הגירעון הכללי היה 1,200$ כפול 2,500 משתתפים (ההפרש בין 4,000 ספורטאים ל1,500- ספורטאים).
עוזי צוובנר: הסכום הכללי הוא בערך 3 מיליון דולר.
עוזי צוובנר: השר וילנאי טעה, הוא טען שההפרש הוא 800$ ולא 1,200$ אך אני מתקן כעת את הטעות.
יהודית גידלי: האם הייתה התחייבות כספית לסכום כלשהו, או שהייתה נוסחה לחישוב?
עוזי צוובנר: יש נוסחה.
עוזי צוובנר: היום ידוע שיהיו יותר מ1,500- משתתפים.
עוזי צוובנר: כל 100 משתתפים שיתווספו כעת יפחיתו מההקצבה של המדינה ב100,000-$50,000-$ – תלוי באיזו מדינה מדובר.
עוזי צוובנר: נניח שהממוצע הוא 75,000$.
עוזי צוובנר: זה נותן תמריץ לכולם להביא עוד משתתפים.
עוזי צוובנר: כנראה שתוספת המשתתפים, כפי שהיא נראית כיום, מפחיתה את הגירעון בעוד 400,000$.
זבולון אורלב: אני נאלץ להפסיק את הדיון לכמה דקות.
זבולון אורלב: אם כן יש נוסחה לחישוב ההשתתפות הכספית.
זבולון אורלב: אני גם מבין מהשר שכרגע אין למשרד המדע, התרבות והספורט את הסכום, וגם הוא יזדקק לעזרה.
זבולון אורלב: לצערנו משרד האוצר לפעמים נמצא בחינוך המיוחד ולא בחינוך הרגיל: לפעמים צריך להסביר לו את הדברים באמצעים אחרים.
זבולון אורלב: הוא לא מתנדב לשלם כל כך מהר.
עוזי צוובנר: פנינו גם למשרד ראש הממשלה בעניין זה.
זבולון אורלב: מה יהיה במכבייה מעבר לאירועים הספורטיביים?
עוזי צוובנר: אעבור על האירועים העיקריים.
עוזי צוובנר: הספורטאים מגיעים ביום 13 ביולי, ביום חמישי.
עוזי צוובנר: חלקם יגיעו ביום שישי.
עוזי צוובנר: הם נוסעים לכפרי האכסון.
עוזי צוובנר: חלקם מקבלים אירוח במשפחות בשבת, בעיקר בני הנוער.
עוזי צוובנר: ביום ראשון ייערך לכבודם "ערב ברוכים הבאים".
עוזי צוובנר: כל הספורטאים יתקבצו יחדיו בכפר המכבייה ופוגשים זה את זה.
עוזי צוובנר: זה ערב ססגוני מאוד.
עוזי צוובנר: ביום שני, 16 ביולי, יתקיים טקס פתיחת המכבייה באצטדיון טדי.
עוזי צוובנר: זה יהיה אירוע יפה, פסק הזמן בעשייה הִקשה על הארגון, אך האנשים עובדים 20 שעות ביממה על הנושא: המפיקים, הבמאים, עיריית ירושלים – שמסייעת מאוד וכו'.
עוזי צוובנר: אחרי כן יהיו כמה אירועים לספורטאים בבתי מלון עם להקות וזמרים.
עוזי צוובנר: יש גם כמה מסלולים לטיולים: הגליל, הנגב, הרמה וכו'.
אורי אפק: אני מעורב בכל המכביות מאז הקמת המדינה – בשל גילי, לא בשל חכמה – ובחלק מהן הייתי בוועד המארגן וראיתי את ראשי האגפים.
אורי אפק: לא אומרים שבחו של אדם בפניו, אך אני רוצה לברך את מר צוובנר ולחזק את ידיו.
אורי אפק: כל אנשי הצוות מלאי מרץ וחדוות יצירה.
אורי אפק: אני מניח שתהיה לנו מכבייה בלתי רגילה.
אורי אפק: יישר כוח.
שמואל בן שמואל: המכבייה הזאת באמת ייחודית מבחינת המסר שלה.
שמואל בן שמואל: כדי להעמיק את המשמעות שלה חייבים לדאוג לכיסוי תקשורתי רב ככל האפשר, בעיקר של תקשורת יהודית בחו"ל.
שמואל בן שמואל: השאלה היא מה המצב בנושא זה, והאם אתם זקוקים לסיוע.
עוזי צוובנר: אנחנו נמצאים בקשר טוב עם משרד החוץ, ואני שמח שמר בן שמואל נמצא כאן.
עוזי צוובנר: שכחתי לציין זאת.
עוזי צוובנר: אנחנו זוכים לעזרה בכל פנייה מצדנו.
עוזי צוובנר: השגרירים בחו"ל הופעלו כדי לסייע בנושא, ואני מקבל את התגובות מחברינו במכבי העולמי שמדברים עם השגרירים.
עוזי צוובנר: הייתה כתבה גדולה בעיתון Jewish Week בסוף השבוע הזה.
עוזי צוובנר: אני מתראיין הרבה ברשתות רדיו וכו'.
עוזי צוובנר: אנחנו עושים את הפעולות.
שמואל בן שמואל: גם במכבייה עצמה חשוב להפעיל את התקשורת.
עוזי צוובנר: בזמן המכבייה יוקם מרכז תקשורת בכפר המכבייה.
הלל ניומן: אני יועץ בכיר של מנכ"ל משרד המדע, התרבות והספורט.
הלל ניומן: אני מבקש לומר כמה מילים: ראשית, המנכ"ל מתנצל על שלא הגיע.
הלל ניומן: הוא נמצא בשליחות בחו"ל למען משפחות חללי אולימפיאדת מינכן.
הלל ניומן: אנחנו מקווים שביקורו יניב תוצאות.
זבולון אורלב: אני רק מבקש למסור לו שידאג למילוי מקום בישיבות כאלה, בפעם הבאה שהוא נוסע, ושיודיע לנו שהוא נוסע.
זבולון אורלב: הוא התחייב להיות כאן.
זבולון אורלב: הוא גם לא חייב לנסוע – הוא יכול לשלוח אותי, או אחרים.
זבולון אורלב: משרד החוץ לא שולח אותי, אבל הסוכנות שולחת.
הלל ניומן: המנכ"ל אכן מלווה את התהליך מתחילתו, ועוד לפני שהוכרע שהמכבייה תתקיים הוא קבע חד משמעית שיש לקיימה.
זבולון אורלב: אני מבקש לקצר ולהגיע למסר העיקרי.
הלל ניומן: היו כמה בעיות שעלו במהלך הדברים, שבהן היינו מעורבים יחד עם מר צוובנר.
הלל ניומן: חלק מהן נגעו לשיחות עם הנהלת מכבי ארה"ב וחלק נפתרו בעבודה מול משרד העבודה והרווחה.
הלל ניומן: אני מבקש להוסיף שבמהלך המכבייה יתקיים גם אירוע עם משפחות נפגעי המכבייה הקודמת.
הלל ניומן: יש שותפות של משרד החוץ ומשרד המדע, התרבות והספורט באירוח משפחות נפגעי המכבייה הקודמת.
זבולון אורלב: אני מבקש לסכם כעת את נושא המכבייה, ונדון אחר כך בנושא משלחות הנוער היהודיות –במליאה איחדו את שני הנושאים.
זבולון אורלב: חשוב להדגיש שהוועדה מברכת על הדברים משום שהיא רואה חשיבות רבה בקיום המכבייה, מעבר להיותה אירוע ספורט כשלעצמו.
זבולון אורלב: כיו"ר הוועדה אני אומר, כמובן, שגם אירוע ספורט כשלעצמו הוא חשוב.
זבולון אורלב: למכבייה ערך יהודי-עולמי משמעותי: היא משמשת גורם לגיבוש זהות יהודית-עולמית, ויש לה משמעות להזדהות של יהדות התפוצות עם ישראל דווקא בתקופה קשה זו.
זבולון אורלב: נרשמו גם את כל הפרטים שמסר מר צוובנר בכל הנוגע להשלמת ההכנות הארגוניות, נתוני המשתתפים וכו'.
זבולון אורלב: עד כאן החלטת הוועדה.
זבולון אורלב: אני שמח שהמכבייה מתקיימת.
זבולון אורלב: אני מודה למר צוובנר, ומשחרר אותו מהמשך הישיבה.
עוזי צוובנר: אני מודה ליו"ר על התמיכה.
זבולון אורלב: נעבור לנושא משלחות הנוער היהודיות.
זבולון אורלב: מר חרמון, יו"ר ועדת החינוך בסוכנות היהודית, נמצא עמנו.
זבולון אורלב: שמענו בדאגה רבה על הבעיות בנושא ואני מבקש לקבל סקירה קצרה.
זבולון אורלב: בכנסת היו כמובן גם התבטאויות קשות כלפי התנועה הרפורמית.
זבולון אורלב: גם אני התבטאתי בנושא עד כדי כך שהעליתי סימן שאלה אם הם יכולים להיות חברים במוסדות הציוניים.
זבולון אורלב: זה עורר פולמוס – אך כרגע אינני מבקש להיכנס לנושא הזה, אולי גם משום שחבריי ממר"צ לא נמצאים כאן.
זבולון אורלב: אילו היו כאן אולי הייתי מעורר אותו.
עמוס חרמון: בספטמבר 2000 תכננו את הגעתם של כ15,500- צעירים לישראל.
עמוס חרמון: לכל הצעירים יחד תוכננו כ360,000- לינות בארץ.
עמוס חרמון: יש לכך כמובן משמעות כלכלית רבה, מעבר להיבט החווייתי-החינוכי.
עמוס חרמון: בפברואר הראתה התחזית שלנו ירידה מ15,500- משתתפים ל9,600- משתתפים.
עמוס חרמון: הנתונים שלנו מהשבוע האחרון מראים על כ7,000- בני נוער שיגיעו לתכניות בישראל בשנת 2001.
עמוס חרמון: חלקם כבר הגיעו.
עמוס חרמון: את הנתון הזה יש להציב מול המספר המתוכנן: 15,500 צעירים.
זבולון אורלב: זה פחות מ50%- מהמשתתפים המתוכננים.
שמואל בן שמואל: האם הנתון הזה כולל את תכנית Birthright?
עמוס חרמון: כן, מתוך 7,000 המשתתפים בערך כ3,000- יגיעו במסגרת קבוצות Birthright שמאורגנות על ידי הסוכנות היהודית.
עמוס חרמון: הירידה במספרי התלמידים היא של כ50%-, אך במספר הלינות הירידה רבה עוד יותר: מתוך 360,000 הלינות הצפויות תהיינה רק 125,000 לינות.
עמוס חרמון: יש ירידה של שני שלישים במספר הלינות, לעומת הצפי.
עמוס חרמון: יש לכך משמעויות כלכליות חשובות – לגורמים בשטח.
זבולון אורלב: כלומר, אלה שמגיעים ארצה מקצרים את השהות.
עמוס חרמון: המשמעות היא שמגיעות ארצה התכניות הקצרות של תנועות הנוער הקלסיות, לעומת התכניות הארוכות, שמגיעות הרבה פחות.
זבולון אורלב: חשוב להדגיש: התלמידים צריכים היו להגיע לאורך כל שנת הפעילות, ולא רק בקיץ, נכון?
עמוס חרמון: נכון, אבל למעלה מ70%- מהם היו אמורים להגיע בקיץ.
עמוס חרמון: הצעירים מהאזור הדרומי: דרום אמריקה, דרום אפריקה ואוסטרליה, מגיעים בדרך כלל בשני החורפים – אז יש חופשות גדולות באותן מדינות.
זבולון אורלב: היו עוד ביטולים של ארגונים, בעקבות הביטול הזה?
עמוס חרמון: הארגונים עצמם לא ביטלו, זולת תנועת הנוער של הזרם הרפורמי.
עמוס חרמון: אך אין ספק שארגונים אחרים הושפעו ממנה.
עמוס חרמון: כוונתי לתנועת הנוער של התנועה האורתודוכסית NCSY ולתנועת הנוער של התנועה הקונסרבטיבית USY.
עמוס חרמון: ברגע שהנושא קיבל תהודה, בעיקר ביהדות צפון אמריקה, היו הרבה מאוד רבנים, ובוודאי הורים, שאמרו – לא בצורה פורמלית – שאם הארגון המוביל בארה"ב מבטל את הגעתו בשל החששות (למרות שיש לו הרבה מאוד קשרים בישראל והוא לכאורה מבין מה שקורה כאן) – הם לא רוצים להיות פחות אחראים מאשר הרב אריק יפה.
עמוס חרמון: לא הייתה קריאה לביטול, ולא ביטול ממסדי, אך היו ביטולים בסדר גודל של 70%-60% ממספר המשתתפים המתוכנן.
זבולון אורלב: ב-NCSY יש ביטול בסדר גודל כזה?
עמוס חרמון: החומר לא נמצא מולי אבל אני יכול להתחייב על 50% ביטולים.
עמוס חרמון: וכך גם ב-USY.
עמוס חרמון: אין לי שום טענה כלפי הארגונים.
עמוס חרמון: גם בבני עקיבא ובתנועות הקלסיות יש ביטולים, אך בשיעורים נמוכים הרבה יותר, של 20%-10% בערך.
זבולון אורלב: הן תנועות ציוניות.
שמואל בן שמואל: הבעיה המרכזית ביהדות צפון אמריקה היא ש90%- מהיהדות המאורגנת היא רפורמים או קונסרבטיבים.
זבולון אורלב: מר חרמון אמר שתנועת הנוער אמורה הייתה לשלוח 1,500 צעירים מתוך 15,500 משתתפים בכלל.
שמואל בן שמואל: כוונתי למספר היהודים הרפורמים בצפון אמריקה.
שמואל בן שמואל: מבחינת המעורבות בחיים בישראל – האורתודוכסיה המודרנית היא התנועה המובילה.
עמוס חרמון: אני מבקש לתקן: 15,500 איש היו אמורים להגיע מכל העולם.
עמוס חרמון: מצפון אמריקה היו אמורים להגיע 7,000 משתתפים.
עמוס חרמון: מתוך המספר הזה ביטלו 1,700 צעירים רפורמים את השתתפותם בשל החלטה אדמיניסטרטיבית.
עמוס חרמון: הם שליש מהמספר הכולל, וזוהי החלטה משמעותית.
רות רגב: נכון שזה מראה על כוחן של התנועות הציוניות במפעלי החוויה הישראלית.
רות רגב: הכוח הזה לא עומד בפרופורציה למשקלן הכללי של תנועות אלה בקהילה.
זבולון אורלב: ברור שככל שתהיה השקעה גדולה יותר בחינוך יהודי-ציוני זה יבוא לידי ביטוי גם בקצב הביקורים ובהפחתת מספר הביטולים.
עמוס חרמון: קודם הזכירו כאן את מפעל Birthright.
עמוס חרמון: 1,000 סטודנטים אמריקאים גויסו על ידי עמותת "מעיינות" של חב"ד.
עמוס חרמון: הם גויסו בקמפוסים האמריקאים, ואין להם שום קשר לחב"ד.
עמוס חרמון: הביטולים שלהם היו בסדר גודל של 4%-3% בלבד.
עמוס חרמון: כך הגיעו 1,000 צעירים במסגרת החוויה הישראלית.
עמוס חרמון: אמנם הם הגיעו מטעם Birthright, בחינם, אבל שם כמעט שלא היו ביטולים.
זבולון אורלב: כי זה בחינם, והם סטודנטים.
זבולון אורלב: לדעתי אם היו נותנים לנוער את הכסף, לא היה ביטול אחד.
זבולון אורלב: הרי ההורים הם שמבטלים.
שמואל בן שמואל: בתכניות Birthright יש סטודנטים, זה גיל אחר.
עמוס חרמון: גם שם יש ביטולים.
עמוס חרמון: ברשימת ההמתנה של Birthright לקיץ הזה היו 14,000-13,000 צעירים.
עמוס חרמון: אך היום לא מצליחים למלא את המכסה של 5,000 משתתפים.
עמוס חרמון: וזאת למרות שהטיול בחינם ולמרות שגיל משתתפים גבוה יותר.
זבולון אורלב: בתנועות הנוער אין ביטולים.
יהודית גידלי: האם הכוונה לתכניות שמתחילות כעת?
עמוס חרמון: כוונתי לתכניות שפועלות כעת.
עמוס חרמון: אלה שנמצאים כאן לא חזרו.
עמוס חרמון: קצב ההרשמה הוא באותו קצב שתכננו – מתאים לממוצע של השנים האחרונות.
זבולון אורלב: כלומר אין ירידה בקצב ההרשמה לתכניות ארוכות הטווח.
זבולון אורלב: אגב, בישיבות, לפי המידע שלי, אין שינויים גדולים.
זבולון אורלב: אצל החרדים אין שינוי כלל, אבל בציבור הציוני-דתי יש שינויים במקום הלימודים.
זבולון אורלב: אני יודע שיש ירידה במספר הלומדים באלון שבות, אבל יש עלייה בישיבת ההסדר ברמת גן.
זבולון אורלב: אלה שינויים במיקום הפנימי.
רות רגב: הם מתנהגים כמו שהישראלים מתנהגים.
זבולון אורלב: ישיבת שילה הייתה אבן שואבת לצעירים ולסטודנטים מחו"ל, בגלל אישיותו של ראש הישיבה, הרב מיכאל ברום.
זבולון אורלב: בשנה הבאה לא יהיו שם סטודנטים מחו"ל.
זבולון אורלב: הם עוברים לישיבת מעלות ולמקומות אחרים.
זבולון אורלב: בסך הכל נדמה לי שכמעט שאין ירידה.
זבולון אורלב: זה קשור לתכניות ארוכות הטווח, כי מי שהחליט כבר על תכנית ארוכת טווח כבר הכריז, בעצם, על קשר עם המדינה.
עמוס חרמון: אלה צעירים שחונכו הרבה מאוד זמן בתנועות נוער קלסיות והחליטו להגיע ארצה.
זבולון אורלב: הם פועלים בחינוך היהודי-הציוני שיש לו קשר עם הסוכנות?
עמוס חרמון: לא תמיד יש להם קשר עם הסוכנות.
עמוס חרמון: פנינו לקהילות ושאלנו מי ועד החינוך שמטפל בדברים, ומי נמצא בבית הספר.
עמוס חרמון: 1,000 משתתפים - מורים, ראשי תנועות נוער, מדריכי תנועות נוער וכו' – יגיעו ארצה לשבוע של מסע הסברה אינטנסיבי.
עמוס חרמון: הם ייפגשו עם טובי המומחים להסברה.
עמוס חרמון: נממן את שהותם בישראל, אך כרטיס הטיסה הוא על חשבונם באופן מלא.
עמוס חרמון: הייתה היענות נהדרת לתכנית הזאת.
עמוס חרמון: לסיום ראשי ה-UJC – ארגון הגג של הקהילות האמריקאיות, הודיעו שיפתחו במסע פרסום מיוחד כדי לעודד את עם ישראל – בעיקר זה שיושב בצפון אמריקה – להגיע למסע סולידריות בארץ בחודשים הקרובים.
שמואל בן שמואל: גם אנחנו הבחנו בירידה במספרי המגיעים ארצה בחודשים האחרונים, וערכנו סדרה של פעילויות בנציגויות שלנו, כדי לעודד פעולה שלהם מול הקהילות ומול ראשי הארגונים הארציים – במיוחד האמריקאים.
שמואל בן שמואל: נקודת השבר הייתה הכרזתו של מר יפה, שיש לה משמעות רבה בשל המשקל המרכזי של התנועה הרפורמית בארה"ב.
שמואל בן שמואל: ולדבריו היו גם קונוטציות אידיאולוגיות: האמירה שאין הם משתמשים בילדים במערכת פוליטית וכו'.
שמואל בן שמואל: הדברים האלה לא מתאימים לו, ואגב, כדאי היה שיו"ר הוועדה ייפגש עמו.
שמואל בן שמואל: הוא נמצא בארץ כעת, במשלחת הזדהות.
שמואל בן שמואל: אנחנו חשים כעת שינוי, במיוחד במשלחות הזדהות של מבוגרים.
שמואל בן שמואל: בתחילת המהומות בשטחים היינו רגילים למשלחות שכאלה; אז החלה תנועה ארצה של קבוצות, בעיקר של ראשי קהילות.
שמואל בן שמואל: כעת התהליך הזה חוזר על עצמו.
שמואל בן שמואל: באות הנה עשרות משלחות הזדהות.
שמואל בן שמואל: הבעיה המרכזית היא בני הנוער, ובנושא זה אין לנו פתרון של ממש.
שמואל בן שמואל: יש כמובן יותר בעיות עם הציבור שרמת הקשר שלו לישראל פחותה.
שמואל בן שמואל: קל יותר למי שיש לו משפחה כאן, או למי שחונך חינוך ציוני.
שמואל בן שמואל: אך כאן נפתח נושא אחר לגמרי.
רות רגב: בתכניות הקיץ של קרן קיימת לישראל לנוער מהתפוצות היו רשומים כ2,500- משתתפים.
זבולון אורלב: הם חלק מ15,500- המשתתפים שציין קודם מר חרמון?
רות רגב: נכון.
רות רגב: חלק גדול מהם מגיעים ארצה בשותפות עם הסוכנות היהודית.
רות רגב: נכון להיום יש לנו כ40%- ביטולים.
רות רגב: כפי שצוין, הביטולים הם לרוב ברגע האחרון – ההורים מושכים את העניין כמעט עד הסוף.
רות רגב: ולכן גם קבוצות שלא ציינו רשמית שאינן מגיעות, מגיעות בהיקף מצומצם הרבה יותר מהמתוכנן.
רות רגב: חלק גדול מהמשתתפים שמבטלים את הגעתם פונים לפעילות בתפוצות.
רות רגב: המחנות שלנו בחו"ל מתפוצצים.
רות רגב: הרבה קבוצות שנהגו לבוא ארצה מצאו את הפתרון שם.
רות רגב: ייתכן שיש לכך פן חיובי – כי כך מתחזקת הזהות היהודית בתפוצות.
רות רגב: אך כמובן שאין זה תחליף להגעה ארצה.
זבולון אורלב: אין ספק שההחלטה הזאת בלמה המשך מפולת.
רות רגב: נכון, אני מסכימה.
רות רגב: מעניין לציין שיש לנו כבר רישום לשנה הבאה.
רות רגב: כלומר, יש רצון להראות סולידריות – שמתבטא בהתחייבות לבוא בשנה הבאה, אם לא השנה.
רות רגב: כולם כבר הזכירו כאן, שבמקביל לירידה במספרי הנוער יש עלייה במספר המשתתפים במשלחות הסולידריות של המבוגרים.
רות רגב: השנה אנחנו מקיימים כנס בין-לאומי של מחנכים.
רות רגב: לארצות הברית יש שם קבוצה מרשימה שכמעט שלא היו בה שינויים בהרכב.
רות רגב: המבוגרים מרגישים שהם רוצים לתת את חלקם, ואפשר לראות את הצד החיובי שבדבר ולנצל אותו.
רות רגב: המילה שעולה כל הזמן היא "סולידריות".
זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה את הנתונים המדאיגים בדבר ביטול הגעתן לארץ של משלחות יהודיות (מתוך כ15,500- בשנה רגילה יגיעו השנה כ7,000- משתתפים; מול כ360,000- לינות צפויות יתבצעו כ120,000- לינות בלבד).
זבולון אורלב: שלישית, הוועדה קוראת לכל הגורמים בעם היהודי: הסוכנות היהודית, ההסתדרות הציונית, משרד החוץ, קרן קיימת לישראל וכל יתר הארגונים היהודיים - לפעול ביתר שאת, לעודד ביקורים של ראשי קהילות, מנהלי בתי ספר, רבנים, ראשי תנועות נוער וכו', וכל זאת כדי להראות דוגמה אישית ולעודד את המשך הגעתן של משלחות נוער יהודי.
זבולון אורלב: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה בעניין חינוך לשירות בצה"ל – ירידה במוטיבציה?
יהודית נאות: מי יוזם הרעיון?
זבולון אורלב: אני.
זבולון אורלב: יזמתי את הרעיון מאחר שלאחרונה פורסמו בכלי התקשורת סקרים חיצוניים לצה"ל שהראו ירידה במוטיבציה.
זבולון אורלב: מה שסופית הדליק לי את הנורה היה, שיום אחד קראתי בעיתון שמפקדת בקו"ם דיווחה לרמטכ"ל על כך שיש ירידה בנכונות הגיוס או במוטיבציה.
זבולון אורלב: אני לא זוכר את הפרטים המדויקים.
זבולון אורלב: ניצלתי את הכלי של שאילתה מהירה בעל-פה, כדי לשאול מה קורה.
זבולון אורלב: לא הכירו בהצעה וכשהתחלתי לברר למה לא הכירו, ראיתי התחמקות.
זבולון אורלב: חיפשתי הזדמנות נוספת במליאה לשאול את השאלה אם מה שאמרה מפקדת בקו"ם הוא נכון.
יהודית נאות: כדי שלא יהיה רושם מוטעה, את השאילתות מאשר היושב ראש או המזכיר ולא הנשיאות.
זבולון אורלב: אבל אני מעריך שיש התייעצויות.
זבולון אורלב: לא קיבלתי תשובות שסיפקו את דעתי למה לא אישרו.
זבולון אורלב: עד היום, כל שאילתה שהגשתי אושרה ולכן התפלאתי שנכשלתי בעניין הזה.
זבולון אורלב: לכן ניסיתי לשאול גם במליאה וגם שם הרגשתי התחמקות.
זבולון אורלב: זה עורר אצלי סימן שאלה ולכן החלטתי לקיים דיון על כך.
זבולון אורלב: בכוונה הגדרתי את הנושא כדיון במוטיבציה, סימן שאלה.
זבולון אורלב: אז זה עורר את סקרנותי עוד יותר, מפני שכל הגורמים החיצוניים אליהם פנינו כדי לספק לנו את הנתונים, כלומר כל אלה שביצעו מחקרים, כמו ד"ר ראובן גל, שהיה פעם ראש ממד"ה והיום הוא חוקר, אפילו ביקש לדחות את הדיון כי הוא נמצא בחו"ל והוא מאוד מעוניין להשתתף בו, אכן רצו לתת נתונים.
זבולון אורלב: פרופ' יעקב כץ, שהיום הוא יושב ראש המזכירות הפדגוגית ולשעבר חוקר באוניברסיטת בר-אילן, עשה מחקר ונתן לנו ברצון את כל הנתונים.
זבולון אורלב: מרכז השלטון המקומי עשה מחקר באמצעות גיאוקרטוגרפיה ומייד נתן לנו את הנתונים.
זבולון אורלב: רק כשהגענו לשתי מערכות נתקלנו בבעיה.
זבולון אורלב: ממערכת הביטחון קיבלנו מכתב, מידידי חיים ישראל, מכתב מ-25 ביוני, בו הוא כותב:
זבולון אורלב: בתשובה לפנייתך עודכנו על ידי ראש אכ"א כי לא ניתן יהיה לספק את הנתונים המבוקשים על ידי מרכז המחקר והמידע בוועדת החינוך והתרבות בקבועי הזמן שהתבקשו.
זבולון אורלב: גם ממערכת החינוך לא קיבלנו נתונים כמותיים.
זבולון אורלב: עמדו בפניי שתי אפשרויות – לדחות את הדיון או לא לדחות את הדיון.
זבולון אורלב: חשבתי שאני אעשה עוול לנושא אם אני אדחה את הדיון.
זבולון אורלב: גם אם נצטרך לעשות דיון נוסף, צריך להתחיל כבר עתה את הדיון.
זבולון אורלב: התמונה המצטיירת מהמחקרים החיצוניים היא חד משמעית שאומרת שיש ירידה משמעותית במוטיבציה, עד כדי ירידה ב-20% מרמה של 90% בנכונות להתגייס במחצית שנות ה-80' לרמה של מעט מעל 70% בשנות ה-2000.
זבולון אורלב: זו ירידה מאוד משמעותית ושמאוד מאוד מטרידה אותי.
יהודית נאות: אתה מדבר על ירידה בקרב כלל המחזור?
יהודית נאות: מה אחוז היחסי של החרדים שם?
זבולון אורלב: אני משבח אותך על השאלה, כי המחקרים הם כנראה על כלל השנתון ונתוני ממד"ה הם רק לגבי המתגייסים.
זבולון אורלב: אודי שפיגל שהכין את הנייר מייד עלה על הבעיה הזאת של הנתונים.
זבולון אורלב: השאלה הראשונה שלי למערכת הביטחון היא לדעת אם יש אכן ירידה במוטיבציה.
זבולון אורלב: מה הנתונים שלכם אומרים על הנכונות להתגייס, או אם הנכונות להתגייס בעצם מדברת על הנכונות ללכת לשירות קרבי?
זבולון אורלב: גם לגבי זה ראיתי מחקרים שמדברים על כך שבתוך הנכונות להתגייס יש כל מיני דרגות, כלומר באיזו צורה רוצים לשרת את המדינה.
תא"ל אבינועם לאופר: התחושה שנוצרה בדבריך הראשונים, היא לא הכוונה של צה"ל.
תא"ל אבינועם לאופר: אנחנו מאוד שמחים על הדיון הזה ואני חושב שזה אחד הנושאים החשובים והמרכזיים, אנחנו מתעסקים בו רבות ואני מקווה שאני אצליח להוכיח ולהראות אחרת.
תא"ל אבינועם לאופר: הנושא מאוד רחב ומוטיבציה זה לא איזשהו מספר אחד, אלא מכלול של נתונים – המוטיבציה שלפני הגיוס, בגיוס ואפילו מוטיבציה של חודש אחרי הגיוס שונה מאשר לפני.
תא"ל אבינועם לאופר: לחיל התותחנים למשל החיילים לא הולכים בשמחה גדולה, אבל אחרי חודש אי אפשר להוציא משם אפילו לא חייל אחד.
תא"ל אבינועם לאופר: המוטיבציה ללכת לגולני היא לא כמו ליחידות ההתנדבות, ולקורס טיס זה משהו אחר.
תא"ל אבינועם לאופר: גם המוטיבציה בגיל 16 היא לא כמו בגיל 17, כי זה גיל שהכל משתנה.
תא"ל אבינועם לאופר: כלומר, זה עולם רחב של נתונים וכל מי שמנסה למקד את זה בכמה מספרים ולומר שיש ירידה, זו פגיעה במהות של הנושא.
תא"ל אבינועם לאופר: זה לא רציני.
תא"ל אבינועם לאופר: ביום חמישי האחרון, בשעה חמש לערך, קיבלתי רשימה מאוד ארוכה של נתונים שנתבקשתי להעביר עד יום ראשון בבוקר.
תא"ל אבינועם לאופר: מאחר שהמחשבים של צה"ל לא עובדים בשבת וגם לא חשבתי שצריך להביא את החיילים בשבת לצורך העניין, הודעתי שאני לא יכול בפרק הזמן הזה לתת תשובה עד יום ראשון בבוקר.
תא"ל אבינועם לאופר: זה הגיע אליי ביום חמישי בערב והודעתי לראש אכ"א ואני רואה שבלי כחל וסרק זה הגיע עד יושב ראש הוועדה.
תא"ל אבינועם לאופר: יש לנו מאגר אדיר של נתונים ואני יכול לשבת פה ולמסור נתונים במשך שעות ארוכות.
תא"ל אבינועם לאופר: מאחר שהישיבה פתוחה והיא לא סגורה רק בפני הוועדה וחברי הכנסת, לא נוכל לחשוף הרבה נתונים.
זבולון אורלב: כל מה שתאמר יופיע בפרוטוקול והפרוטוקול מפורסם באינטרנט.
זבולון אורלב: לכן, אנא מסור רק את הפרטים שאתה יכול.
תא"ל אבינועם לאופר: יש בעיה פה ולכן אני לא אשאיר נתונים כתובים.
תא"ל אבינועם לאופר: אם הוועדה תרצה נתונים יותר מעמיקים, שהם סודיים ושאנחנו לא מוכנים לפרסם אותם בציבור, נעביר את הנתונים האלה בשמחה.
תא"ל אבינועם לאופר: זה יכול להיות בפגישה אצלנו בבקו"ם או שנבוא לכאן פעם נוספת.
תא"ל אבינועם לאופר: התבקשתי להציג נתונים על שיעור המתגייסים ודברים נוספים והם קיימים אצלי כאן.
זבולון אורלב: אנחנו יודעים על הדיון הזה כבר הרבה זמן.
אודי שפיגל: ביום שני שעבר נשלח פקס לגבי הנושא הזה למשרד הביטחון והיו גם עדכונים ביום רביעי.
תא"ל אבינועם לאופר: במשרד שלי זה נחת בפעם הראשונה ביום חמישי אחר הצהרים.
תא"ל אבינועם לאופר: (הוצג שקף – תחזית שנתונים) את התחזית הזאת שאתם רואים אני אציג למטכ"ל בהערכת מצב שנתית שתהיה בשבוע הבא.
תא"ל אבינועם לאופר: התבקשתי למסור נתונים לגבי השאלה מה יש בשנתונים.
תא"ל אבינועם לאופר: שנתון 2001, שזה השנתון שמתגייס עכשיו, מבחינת החלוקה, יש 84 אלף יהודים, כ-20 אלף מוסלמים, נוצרים ואחרים שלא מתגייסים.