GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שוש ימין: אבל אם אין תחבורה ציבורית באזור, או שהיא פועלת אבל לא בלוח זמנים זמין, אנחנו ממליצים על תחבורה מיוחדת ומאורגנת לאותם תלמידים.
שוש ימין: ההתפלגות היא באופן הבא: הסעות באוטובוסים של המועצות האזוריות – 14% מכלל התלמידים.
שוש ימין: במיניבוסים צהובים – 3%.
שוש ימין: בתחבורה הציבורית נוסעים כ-10% מכלל התלמידים.
שוש ימין: הסעות במוניות – 9%.
שוש ימין: הסעות בטרנזיטים 22%, הסעות במיניבוסים שכורים 6% ובאוטובוסים שכורים – 36%.
איל זנדברג: את מדברת על אחוזים מכלל האוכלוסיה שזכאית להסעה?
שוש ימין: כן, מדובר באחוזים מתוך 230 אלף מוסעים שזכאים על פי קריטריונים של משרד החינוך.
שוש ימין: דרך אגב, יש אוכלוסיה הרבה יותר גדולה שמוסעת, כי הרשויות נושאות על גבן, במימונן המלא או בחלוקה עם ההורים, קבוצות נוספות שלא זכאיות על פי הכללים שלנו.
שוש ימין: הרשות נושאת על גבה את הנטל הזה, לעיתים 100% על חשבונה ולעיתים היא מחלקת את הנטל עם ההורים.
עופר חוגי: איך זה שרק 10% נוסעים בתחבורה הציבורית?
שוש ימין: כי ההורים לוחצים לקיים תחבורה מאורגנת או שיש בעיה של לוח זמנים של התחבורה הציבורית שלא מאפשר את הגעת התלמיד בזמן.
עופר חוגי: מדוע במוכר שאינו רשמי 100% נוסעים בתחבורה הציבורית?
עופר חוגי: תראו איזו אפליה.
זבולון אורלב: אני מניח שבחינוך הרשמי בירושלים 90% מהסעות תלמידים הן בתחבורה הציבורית.
עופר חוגי: עיריית ירושלים לא מסיעה בכלל.
חיים תורקי: ההורים משלמים בעצמם את כל הכסף.
זבולון אורלב: בסטטיסטיקה אפשר לטבוע בבריכה שהעומק שלה חצי סנטימטר.
זבולון אורלב: ה-10% האלה הם ממוצע, הם מתבטאים בריכוזים וזה לא מפוזר.
זבולון אורלב: אי אפשר לומר שבטבריה למשל 90% מוסעים באוטובוסים מאורגנים ו-10% בתחבורה ציבורית.
זבולון אורלב: זה או כל הרשות ככה או כל הרשות ככה.
זבולון אורלב: החינוך המוכר שאינו רשמי מרוכז בערים מסוימות, בגדולות, לא בפריפריה - -
עופר חוגי: בכל עיר יש בית ספר מוכר שאינו רשמי.
זבולון אורלב: ההערה שלך היא הערה ויכול להיות שאכן יש כאן איזה חוסר פרופורציה.
שוש ימין: במוכר שאינו רשמי ההשתתפות היא על בסיס של תחבורה ציבורית, גם אם הילד נוסע בהסעה אחרת.
שוש ימין: לכן, הסטטיסטיקה היא קצת שונה.
שוש ימין: באגף שלי המימון הזה הוא לפי הסעה בפועל.
עופר חוגי: בגלל שאין חוק, אפשר לזה לתת ככה ולזה לתת ככה.
עופר חוגי: במוסדות הפטור למשל אין בכלל התייחסות לנושא הזה.
זבולון אורלב: למוסדות הפטור לא חייבים שום דבר.
זבולון אורלב: מבחינתי הייתי מבטל להם את כל השתתפות המדינה.
זבולון אורלב: אין לי בעיה עם המוכר שאינו רשמי.
שוש ימין: החלוקה לפי תקציב היא כדלקמן: על תחבורה ציבורית המשרד מוציא מסך כל ההוצאה לנושא 10.2%, 73.3% עבור רכב שכור ו-16.5% עבור הרכבים של המועצות האזוריות.
יעקב אגמון: הצעת החוק הזאת מחוברת להצעת החוק של חבר הכנסת גפני שבה דנו אתמול .
יעקב אגמון: הצעת החוק בעצם מעלה את השאלה אם החינוך המוכר שאינו רשמי יושווה על ידי המדינה לחינוך הרשמי.
יעקב אגמון: זה בעצם הנושא.
יעקב אגמון: אי אפשר יהיה לקבל הצעת חוק שתחייב אותנו לדאוג להסעה ואין טעם לתת הסעה אם הרשויות לא יתנו אישור לתלמידי חוץ.
יעקב אגמון: זה בעצם הוויכוח העקרוני.
זבולון אורלב: אני רוצה לעשות לך את החיים יותר קלים.
זבולון אורלב: קודם כל יש לך בעיה איתי עם החינוך הרשמי בשתי הסוגיות האלה.
זבולון אורלב: היו צריכים להסדיר אגרת תלמידי חוץ בחינוך הרשמי והיו צריכים להסדיר את חובת ההסעה ומימון המדינה בהסעות בחינוך הרשמי.
זבולון אורלב: אחרי שנפתור את הבעיה בחינוך הרשמי, נטפל בחינוך המוכר שאינו רשמי, לפחות בשתי הרשתות.
יעקב אגמון: אני רוצה לדבר על החלק הארגוני.
יעקב אגמון: השאלה היא שאלה מדינית, פוליטית, ערכית, שאני כשלטון מקומי יכול להשתתף כאזרח ולהגיד את דעתי הפרטית.
יעקב אגמון: אני רוצה שתבינו שאי אפשר להעביר את הצעת החוק בלי לדבר על הכל.
יעקב אגמון: יש לנו בעיה מקצועית קודם כל באשר להגדרה בחינוך המוכר שאינו רשמי.
יעקב אגמון: אני שומע מהרבה ראשי רשויות שגם כשיש בית ספר מוכר, הרבה מאוד – מתוך השקפת עולם – לא רוצים ללמוד בו, כי החצר הזאת איננה מתאימה לחצר הזאת, החינוך אינו מתאים וכו'.
יעקב אגמון: גם אם תגדירו בחינוך המוכר את עניין המרחק, עדיין תהיה בעיה.
יעקב אגמון: לגבי הצעת החוק הזאת עשינו חישוב כלכלי שאומר שכל תלמיד ייסע ממקום מגוריו לבית ספרו.
יעקב אגמון: עשינו חשבון ראשון ונדמה לי שמי שחושב שאפשר יהיה להעביר את הצעת החוק בלי להתייחס לנושא העלויות, טועה, כי אנחנו מדברים על לפחות שני מיליארד שקל, כדי לקבל את ההחלטה הזאת.
יעקב אגמון: אני מדבר על התקציב כולו – גם החלק של משרד החינוך וגם של הרשויות.
אורי שוסטרמן: רוב הדיון פה נעשה על דברים אחרים שאינם קשורים לעלות ורק מר אגמון התייחס לנקודה המשמעותית שהוא בעצם שינוי קריטריון המרחק.
אורי שוסטרמן: כל הדברים האחרים עוסקים יותר בהצעת החוק של היושב ראש וזה לא שייך כרגע לדיון.
אורי שוסטרמן: אין לי כרגע הערכה מדויקת לגבי עלות הצעת החוק.
אורי שוסטרמן: הסתמכתי על ההערכות של מר משה שגיא.
אורי שוסטרמן: בזמנו הוא אמר פה שהעלות היא כשלושה עד ארבעה מיליארד שקל.
עופר חוגי: תגזימו, אולי עשרה מיליארד.
אורי שוסטרמן: דיברו פה על קריטריון מרחק בחינוך המוכר שאינו רשמי.
אורי שוסטרמן: כנראה שכן היו חריגות בעניין הזה.
זבולון אורלב: משרד החינוך תומך בהצעת החוק?
דורית מורג: הממשלה מתנגדת להצעת החוק.
זבולון אורלב: אני שואל לגבי עמדת משרד החינוך ולא עמדת הממשלה.
דורית מורג: הצעת החוק אינה מקובלת על משרד החינוך.
דורית מורג: לא נראה לנו להסיע כל תלמיד 400 מטר.
זבולון אורלב: אני שואל שאלה פשוטה ואין צורך להסתבך.
זבולון אורלב: שאלתי היא מה עמדת משרד החינוך – משרד החינוך תומך בהצעת החוק או מתנגד לחוק?
דורית מורג: משרד החינוך מתנגד להצעת החוק.
עופר חוגי: האם ההתנגדות היא לכך שהמשרד מתנגד להסדיר את הנושא של התשלום להסעת תלמידים זכאים?
דורית מורג: הממשלה מתייחסת להצעת חוק ספציפית כפי שהוגשה.
שוש ימין: הצעת החוק אומרת שבעצם משנים את הקריטריון של המרחק משני קילומטר לחצי קילומטר ולא מכיתה א' עד ד', אלא מא' עד ה'.
שוש ימין: מכיתה ה' זה יהיה ממרחק של קילומטר במקום שלושה קילומטר מכיתה ו' ומעלה.
שוש ימין: הצעת החוק גם אומרת שזה יחול לא רק על החינוך הרשמי, אלא על המוכר שאינו רשמי.
שוש ימין: הסעיף השלישי אומר שיהיה מימון מלא של המדינה.
שוש ימין: אלה שלוש הנקודות שהצעת החוק הזאת כוללת.
שוש ימין: אני חושבת שמעבר לעניין התקציבי, מכיוון שסגני הציג בישיבה הקודמת גם את הבעיות הלוגיסטיות שקשורות בשינוי הקריטריונים האלה, עולות שאלות קשות וסבוכות בקשר לעניין הארגוני.
זבולון אורלב: מה עמדת משרד המשפטים?
איל זנדברג: לפי החלטת הממשלה גם משרד המשפטים מתנגד להצעת החוק.
איל זנדברג: הדברים שנאמרו כרגע ממקדים את הבעיות המרכזיות, כשהבעיה העקרונית הגדולה יותר היא הבעיה של השוואת מעמד של החינוך המוכר שאינו רשמי ונותנים פטור גם לחינוך הרשמי.
איל זנדברג: אנחנו סבורים שהצעות חוק פרטניות שיוצרות השוואת מעמד והשוואת סטטוס שכזה היא דרך לא נכונה להתמודד עם שינוי קונספטואלי של מערכת החינוך בישראל.
איל זנדברג: אם יש בעיה מסוימת אפשר לפתור אותה, אבל אי אפשר בדרך עקיפה לעשות את הפתרון הזה.
איל זנדברג: זה מעבר לשלוש הבעיות המרכזיות של החוק, כפי שנאמרו על ידי משרד החינוך.
זבולון אורלב: מה עמדת משרד התחבורה?
ד"ר דן לינק: אני לא קיבלתי שום הנחיה לגבי עמדת משרד התחבורה וכמעט שום דבר שנדון כאן לא דורש את עמדתו של משרד התחבורה.
ד"ר דן לינק: גם בהצעת החוק משרד התחבורה לא מופיע.
ד"ר דן לינק: באופן עקרוני, טוב מאוד שילדים יגיעו לבית הספר בדרך הטובה ביותר האפשרית.
ד"ר דן לינק: אני לא חושב שחייבים לחייב אותם להיות בתוך הסעה מסודרת לצורך זה.
ד"ר דן לינק: זו עמדתי האישית, כי לא קיבלתי שום הנחיה מטעם המשרד.
זבולון אורלב: היום תלמידים הולכים ברגל מרחקים.
זבולון אורלב: בכיתות א' – ד' שני קילומטר ומכיתה ה' ואילך שלושה קילומטר.
ד"ר דן לינק: או מוסעים בדרכים אחרות.
זבולון אורלב: הצעת החוק הזאת אומרת שמ-500 מטר ומעלה מסיעים אותם.
ד"ר דן לינק: אנחנו שוכחים שגם בהסעה מאורגנת של תלמידים יש בעיות.
ד"ר דן לינק: אם יהיה מספר גדול של כלי רכב שייקח מספר קטן של תלמידים, אולי פתרנו בעיה קטנה, אבל הוספנו בעיה קטנה אחרת.
ד"ר דן לינק: אני אומר במפורש שלא למדתי את הנושא הזה מההתחלה, כי רק אתמול התבקשתי להגיע לישיבה וגם לא קיבלתי עמדה רשמית של שהמשרד, לכן אני מבקש שתהיה לנו הזדמנות לתת לוועדה הנכבדה את עמדת המשרד במועד יותר מאוחר, אני בכלל לא בטוח שבאופן אוטומטי הסעה של תלמידים זה פתרון טוב.
ד"ר דן לינק: למשל הנושא הזה של "היתר ה-70", תקנה 84(ז) בתקנות התעבורה, שמדברת על היתר להסיע שלושה תלמידים במושב של שניים, אני אישית וגם הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים פוסלים מכל וכל.
ד"ר דן לינק: עדיין יש הרבה גופים שחושבים שזה הרעיון הטוב ביותר שצמח כאן אי פעם.
ד"ר דן לינק: אם יש הסעות תלמידים, ההסעות האלה צריכות להיות הסעות מצוינות ובטוחות ובוודאי לא להסיע תלמידים בכוח במסלולים שיכולים ללכת גם ברגל ושיש להם הסעות חלופיות.
ד"ר דן לינק: אם יש תחבורה ציבורית, אני לא רואה שום סיבה שיהיו גם הסעות מיוחדות לבתי ספר.
ד"ר דן לינק: דרך אגב, אני גם חרד למעמד של התחבורה הציבורית.
ד"ר דן לינק: אם יש תחבורה ציבורית, טוב מאוד שילדים יסעו בתחבורה ציבורית.
ד"ר דן לינק: זאת לא עמדה רשמית של משרד התחבורה ואני אשמח אם תהיה לנו הזדמנות לבטא את העמדה הרשמית במועד אחר.
זבולון אורלב: הואיל שלחוק הזה יש גם היבט בטיחותי, שהוא בא לשנות את סדרי תנועת התלמידים, אני חושב שבהחלט חשוב לשמוע את עמדתכם.
זבולון אורלב: אני מציע שתהיה תוך שבועיים עמדה בכתב ביחס להצעת החוק כמו שהיא מנוסחת בהיבט הבטיחותי, כי אני חושב שהוועדה צריכה לשקול גם את ההיבט הזה.
עופר חוגי: גם בדיון הקודם אמרתי שבנושא של המרחקים אני מוכן לשבת עם צוותים של המשרדים השונים, כדי לבדוק את הנושא.
עופר חוגי: אני חושב שהיום זה לא ריאלי שילד בגן חובה צריך ללכת שני קילומטר.
עופר חוגי: יש תנועה רבה בכבישים, המרחקים נהיו ארוכים יותר ויש גם בעיה של ביטחון.
עופר חוגי: אני לא אתן לבן שלי בגיל חובה ללכת לגן שני קילומטר.
עופר חוגי: לגבי החינוך המוכר שאינו רשמי – אני חושב שצריך להבדיל בין הרשתות לבין שאר המוכר שאינו רשמי.
עופר חוגי: הרשתות קיבלו מעמד בחוק ולכן צריך להשוות אותן מבחינה תקציבית לחינוך הרגיל.
עופר חוגי: החוק בנושא הזה התקבל ב-93'.
איל זנדברג: אני סבור שהפרשנות שלו לא כזאת.
עופר חוגי: אם הפרשנות אינה כזאת, צריך לתקן את החוק.
עופר חוגי: לא ייתכן שכאשר מדובר בילדים יהיו קריטריונים שונים.
אבינועם שוורץ: אני חושב שאנו, הסתדרות המורים, כן דואגת לילדים ואנחנו לא מתנגדים להכליל בחוק את המוכר שאינו רשמי.
אבינועם שוורץ: אבל מבחינה ריאלית אנחנו חושבים שהעניין של המרחק אינו מציאותי ולא הגיוני להשאיר את זה כך.
זבולון אורלב: במהלך הישיבה קיבלתי שתי פניות – אחת של סיעת הליכוד והשניה של חברת הכנסת נאות – להימנע היום מהצבעות.
זבולון אורלב: סיעת הליכוד ביקשה מנשיאות הכנסת לא לקיים גם הצבעות במליאה משום שחבריה מסיירים ביש"ע.
זבולון אורלב: הואיל וכך וכן בגלל שלא סיימנו עדיין את הדיון, למרות שאני סבור שמבחינת מיצוי הדיון בהיבטיו השונים, אכן מיצינו, אנחנו לא נצביע היום.
זבולון אורלב: אני מבקש מחבר הכנסת עופר חוגי שיזום פגישה עם הנהלת המשרד כדי לדבר איתם על הקריטריונים של המוכר שאינו רשמי.
זבולון אורלב: אנא תודיע לי מה התוצאה ועל פי זה אני אקבע את הישיבה הבאה.
זבולון אורלב: אין טעם כרגע שאני אקבע ישיבה לעוד שבועיים-שלושה ונבוא שוב ויתברר שיש חילוקי דעות, שכן אנחנו רוצים לקבל את החוק בהבנה בין כל הצדדים, אם זה אפשרי כמובן.
זבולון אורלב: כמו כן אני מבקש לקבל ממשרד התחבורה עמדה ביחס להיבטים של הצעת החוק הזאת על בטיחות תנועת תלמידים למוסדות החינוך ומהם בחזרה.
זבולון אורלב: על פי המידע שימסור לי חבר הכנסת עופר חוגי אנחנו נקבע את מועד הישיבה הבאה.
זבולון אורלב: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך בעניין ביטול החינוך לזהירות בדרכים על ידי משטרת ישראל.
זבולון אורלב: כידוע פורסמה הודעה שהמשטרה מתכוונת לבטל כ-40 תקנים.
זבולון אורלב: אני אחזור לדברי ההקדמה מאוחר יותר, כדי לתת לחבר הכנסת נחום לנגנטל, שהוא יושב ראש ועדת המשנה של ועדת הכלכלה לזהירות בדרכים, לומר את דבריו ולרוץ להשתתף בוועדת האתיקה.
נחום לנגנטל: אני מודה לך, אדוני היושב ראש, על כך שאתה נותן לי לדבר לפני ההקדמה וכן על כך שיזמת את הדיון הזה.
זבולון אורלב: ביקשתי הצעה דחופה לסדר היום במליאה, אבל אישרו לי דיון מהיר בוועדת החינוך.
נחום לנגנטל: משטרת ישראל מקבלת כ-50 מיליון שקל מהקרן לבטיחות בדרכים.
נחום לנגנטל: 50 מיליון שקל לאו מלתא זוטרתא היא.
נחום לנגנטל: זה סכום מכובד וגדול כדי לטפל באלף דברים.
נחום לנגנטל: לצערי, כל התקציב של משטרת התנועה הארצית לא בא ממקורות המשטרה, אלא מגיע מכספי הנהגים המבטחים ביטוח חובה לרכב, שעובר דרך הקרן לבטיחות במשרד התחבורה ואחר מגיע למשטרה.
נחום לנגנטל: לכן, כאשר לוקחים מסכום כזה שמיועד להרבה דברים, דבר כל כך פעוט, זה לא סביר.
נחום לנגנטל: אנחנו, אנשי המקצוע, למדנו שאי אפשר ללמד אנשים בגיל 40.
זבולון אורלב: להזכירכם שחבר הכנסת לנגנטל כיהן לפני שהיה לחבר הכנסת כמנכ"ל משרד התחבורה.
נחום לנגנטל: קשה לשנות בגיל 30 התנהגויות, זהירות, ציות לחוק וכו'.
נחום לנגנטל: חלק מהמסקנות שהגענו אליהן כבר לפני ארבע-חמש שנים היו שצריך לחנך לזהירות בדרכים כבר מגיל צעיר.
נחום לנגנטל: מלמדים את הילדים הצעירים איך הם יהיו זהירים בדרכים.
נחום לנגנטל: כשהוא ילד הוא יחצה את הכביש יפה, יהיה ער לדברים ויעיר לאבא שלו אם הוא לא חוגר חגורת בטיחות.
נחום לנגנטל: אנחנו עושים הרבה דברים אצל הילדים, על מנת לשפר את הדברים האלה.
נחום לנגנטל: אחד הדברים החשובים הוא הנושא של משמרות הזהב, כי לא מדובר רק במשמרות הזהב, אלא מכשירים את התלמידים לכל הנושא של זהירות בדרכים, לאחר מכן יש לילדים פגישה עם שוטר שמנחה אותם.
נחום לנגנטל: אם החוליה הזאת תהיה חסרה, יהיה חסר לנו גם החינוך התעבורתי וגם לא יהיה הגורם שבעצם אחראי על החוק.
נחום לנגנטל: צריך לזכור שלא כל ההורים של ילדים בכיתות ג' וד' יסיעו את הילדים שלהם לבית הספר ויהיה מצב שבו הם לא יסיעו את הילדים ויסמכו על שיקול דעתם של אותם ילדים שידעו לחצות את הכביש כראוי.
נחום לנגנטל: אולי הורים לילדים בכיתות א' יסיעו את ילדיהם אם לא יהיו משמרות בטיחות, אבל רוב ההורים לא יוכלו לעשות את זה ואז נראה פגיעות בילדים במעברי חציה.
נחום לנגנטל: יהיו חס וחלילה ילדים קטנים שייהרגו במעברי החציה הללו.
נחום לנגנטל: המשטרה יכולה לומר שאפשר לעשות את זה בלי המשטרה, כי בין כה וכה מדובר במסגרות של מערכות החינוך וכו' ו-40 התקנים של המשטרה לא ישפיעו.
נחום לנגנטל: אני טוען שאם לא יהיה הגורם המקצועי שילווה את הנושא, אם לא יהיה הגורם החד פעמי שתלמיד רואה את השוטר ושבעיניו המדים יוצרים תחושת גאווה, אנחנו נאבד הרבה מאוד מהתוקף של משמרות הבטיחות.
נחום לנגנטל: בתקציב של 50 מיליון שקל שהמשטרה מקבלת מהקרן לבטיחות בדרכים, נראה מוזר לבטל דווקא את הדבר הקטן הזה.
זבולון אורלב: איזה תקציב מקבל משרד החינוך מהקרן לבטיחות בדרכים?
רחל רותם: השנה קיבלנו 22 מיליון שקלים.
נחום לנגנטל: ברור שאי אפשר לעשות כל מה שרוצים, אבל לגעת דווקא בנקודה הזאת, זה לא לגעת בכיוון הנכון.
שמואל הלפרט: אני מבקש לקבל תשובה מנציג המשטרה אם אכן יש כוונה לקצץ 40 תקנים.
תנ"צ אלכס יעקובי: הנושא הזה חשוב מאוד וגם המשטרה מכירה מאוד בחשיבותו.
תנ"צ אלכס יעקובי: אני אקדים את המאוחר ואומר שעדיין לא התקבלה החלטה.
תנ"צ אלכס יעקובי: זה לא מצב שהמשטרה ביטלה את 40 התקנים הללו.
תנ"צ אלכס יעקובי: בעצם יש 37.5 תקנים.
תנ"צ אלכס יעקובי: המשטרה עדיין לא קיבלה החלטה.
תנ"צ אלכס יעקובי: יחד עם זאת, משטרת ישראל נמצאת, ולא צריך להכביר על זה מילים, באחת משעותיה הקשות.
תנ"צ אלכס יעקובי: המשטרה מתחבטת יומם וליל היכן לשים את המשאבים המקוצצים והמדוללים שיש לה, למול המשימות הקשות שמוטלות היום על כתפי המשטרה.
תנ"צ אלכס יעקובי: היום, בסדר העדיפות זה כמובן נושא הביטחון.
תנ"צ אלכס יעקובי: משקיעים הרבה מאוד בביטחון, מסיטים משאבים לטובת הביטחון ומוותרים על הרבה מאוד פעילויות משטרתיות שבימים כתיקונם היינו מבצעים אותם.
תנ"צ אלכס יעקובי: לא מוותרים לגמרי, אבל הדגש עבר לנושא הביטחון.
שמואל הלפרט: חיים של ילדים זה לא ביטחון?
תנ"צ אלכס יעקובי: לא אמרתי את זה.
תנ"צ אלכס יעקובי: אמרתי שהמשטרה מכירה בחשיבות הדבר הזה.
שמואל הלפרט: אם המשטרה משקיעה את מירב המשאבים בביטחון, ביטחון הילדים זה לא דבר פחות חשוב.
תנ"צ אלכס יעקובי: אמרתי שהמשטרה מסיטה חלק מהמשאבים היום לצורכי ביטחון.
תנ"צ אלכס יעקובי: אמרתי גם שטרם התקבלה ההחלטה לקצץ את אותם משאבים.
מוחמד כנעאן: אבל זה הכיוון.
תנ"צ אלכס יעקובי: כשעושים תוכניות ישנם כל מיני כיווני פעולה.
תנ"צ אלכס יעקובי: יכול להיות שזה אחד מהם, אבל עדיין לא נתקבלה החלטה.
זבולון אורלב: מי צריך לקבל את ההחלטה הזאת?
תנ"צ אלכס יעקובי: מי שמקבל את ההחלטה בסופו של דבר זה המפכ"ל.
זבולון אורלב: האם פורמלית היא טעונה את אישור השר?
תנ"צ אלכס יעקובי: כולנו כפופים לשר, אבל הסטת משאבים בתוך המשטרה יכולה המשטרה לעשות בהחלטה שלה.
זבולון אורלב: אם אני מבין את התשובה שלך, אתה אומר שיכול להיות שמבחינה משפטית המפכ"ל לא זקוק לאישור השר.
זבולון אורלב: המשטרה בעצם מתנהגת לפי מדיניות השר ואם השר יקבע מדיניות שלא מקצצים פה, אז בוודאי המשטרה לא תקצץ.
תנ"צ אלכס יעקובי: השר הוא הסמכות.
זבולון אורלב: אני מניח שלשר יש מגבלות לתת הוראות במשטרה.
תנ"צ אלכס יעקובי: אבל לגבי הסמכות להסטת משאבים כאלה ואחרים לשר יש מה לומר.
תנ"צ אלכס יעקובי: השר לא יכול להתערב בחקירות, אבל הסטת משאבים או קביעת מדיניות, זה בהחלט משהו שלשר יכולה להיות אמירה בו.
זבולון אורלב: מה השיקול שלכם בנושא הזה?
זבולון אורלב: מה יסוד המחשבה לבטל את התקנים האלה?
זבולון אורלב: האם הערכתם למשל בכמה חיי תלמידים זה יעלה?
זבולון אורלב: כמה זה יעלה את עקומת הנפגעים?
זבולון אורלב: מישהו עשה עבודת מטה להבין את הדבר הזה?
תנ"צ אלכס יעקובי: אני חוזר לתחילת דבריי.
תנ"צ אלכס יעקובי: כשאמרתי שהמשטרה מתחבטת בתחומים רבים, תקצר כאן היריעה מלפרט את המצוקות שמולם עומדת המשטרה.
תנ"צ אלכס יעקובי: אבל כשיקויים על הנושא הזה דיון, אנחנו נשמח מאוד אם יקדמו את הדבר הזה ואנחנו נציג את כל הבעיות שאיתן מתחבטת המשטרה ועם מעט המשאבים המוקצים ועומדים לרשותה, היא צריכה לעשות משימות רבות.
תנ"צ אלכס יעקובי: השאלה על מה מוותרים.
זבולון אורלב: אני מבין שאתה לא מכחיש שאתם שוקלים במסגרת הסטת המשאבים לבטל את התקנים של זהירות בדרכים.
זבולון אורלב: האם בעבודת המטה שנעשית יש נייר שמסביר מה המשמעויות בחיי ילדים להחלטה הזאת?
זבולון אורלב: אני אומר שיש משמעות בחיי ילדים להחלטה הזאת.
תנ"צ אלכס יעקובי: אני אומר פעם נוספת – טרם נתקבלה החלטה.
תנ"צ אלכס יעקובי: אבל כיוון שהנושא הזה חשוב, אנחנו בוחנים גם חלופות אחרות למול התקנים, למשל הפעלת מתנדבים.
תנ"צ אלכס יעקובי: היינו מאוד שמחים – ואני מביע את דעתו של המפכ"ל – אם הוועדה היתה מסייעת לנו בתחומים האלה, למצוא חלופות.
תנ"צ אלכס יעקובי: כלומר, אם לא היינו מכירים בחשיבות המשימה והיינו מבטלים את התקנים, זה עניין אחד.
תנ"צ אלכס יעקובי: עוד לא ביטלנו, אבל בעבודת המטה חושבים אולי לבטל את התקנים, אבל להכיר בחשיבות המשימה ולמצוא דרכים חלופות, אם על ידי מתנדבים או על ידי כל מיני פעילויות אחרות.
תנ"צ אלכס יעקובי: המשימה היא חשובה ובזה אין כל ספק.
זבולון אורלב: אני חושב שיותר קל למצוא מתנדבים לפעולות ביטחון מאשר למצוא מתנדבים ללמד ילדים קטנים.
זבולון אורלב: אני בטוח שאם תשים מודעה בעיתון שדרושים מתנדבים למשימות לאומיות בשמירה, אבטחה וכד', תמצא יותר מהר מתנדבים מאשר מתנדבים לעבודה במוסדות החינוך.
זבולון אורלב: זו לא משימה אטרקטיבית.
זבולון אורלב: אני אומר את זה כאחד שבעבר היה ראש היחידה להתנדבות במשרד העבודה והרווחה, ואני יכול להוכיח לך את זה במחקרים.
זבולון אורלב: ככל שהמשימה יותר לאומית, יותר ביטחונית, כך יהיו יותר מתנדבים.
זבולון אורלב: היום היה לנו דיון על המוטיבציה לשרת בצה"ל ועובדה היא שהמוטיבציה לשרת ביחידות שכולן בנויות אך ורק על מתנדבים גבוהה מאוד וכל השורות מלאות.
זבולון אורלב: אין אף פעם מחסור במועמדים לקורס טיס, לקומנדו הימי וכו'.
זבולון אורלב: באיזה לוח זמנים אמורה ליפול ההחלטה?
תנ"צ אלכס יעקובי: תוך מספר שבועות.
זבולון אורלב: צריך לדעת ש-37.5 התקנים של השוטרים והשוטרות מטפלים בסדר גודל של למעלה מ-80 אלף תלמידים – תלמידי כיתות ה' - ו' - שעוברים בשנתון אחד את ההכשרה לזהירות בדרכים.
זבולון אורלב: הם גם עוברים את התהליך של זהירות בדרכים וגם בכל מה שקשור במשמרות הזהב, שמאבטחות את הגעתם ויציאתם של תלמידים במוסדות החינוך.
זבולון אורלב: זו פעולה שמתרחשת למעלה מ-45 שנים.
זבולון אורלב: כפי ששמענו, הפעולה ביסודה מתוקצבת על ידי משרד התחבורה.
זבולון אורלב: אני חושב שתהיה פה קואליציה מקיר לקיר – יהודים, ערבים, חילונים, דתיים, אופוזיציה וקואליציה – לפנות למשטרה שלא לקבל את ההחלטה הזאת.
זבולון אורלב: ברור לי כשמש שההחלטה הזאת תעלה בחיי ילדים.
זבולון אורלב: בעיות התעבורה רק נהיות מורכבות יותר.
זבולון אורלב: לי כילד היה יותר קל לחצות כביש ואילו ילד היום שצריך לחצות כבישים, זה מסובך, זה מסוכן.
זבולון אורלב: התנועה המוטורית רק גוברת והולכת והסכנות בדרכים רק מתרבות.
זבולון אורלב: למיטב ידיעתי מידי שנה נעלמת כיתה.
זבולון אורלב: ילדים נהרגים בדרכים וכל שנה יש פחות כיתה.
זבולון אורלב: יש גם מאות רבות של פצועים.
זבולון אורלב: אני רואה את ההחלטה הזאת כהחלטה של פיקוח נפש.
זבולון אורלב: זו במפורש החלטה ישירה של פיקוח נפש ואני ממש משתומם על אנשים כל כך אחראיים, כמו במשטרה, ששוקלים דבר שעל פניו נראה ממש מדהים.
זבולון אורלב: דרך אגב, ההחלטה הזאת ממש הקפיצה פה את כל הבית.
זבולון אורלב: בו ביום שפורסמה הידיעה ניגשתי לשר לביטחון פנים שהיה במליאת הכנסת.
זבולון אורלב: שאלתי אותו מדוע הוא מאפשר כזאת החלטה.
זבולון אורלב: הוא לא ידע על מה אני מדבר ולכן ביקשתי ממנו שידבר עם המפכ"ל לבטל את ההחלטה.
זבולון אורלב: הוא רשם את זה בפנקסו, הבטיח לי תשובה, אבל לא קיבלתי תשובה עד עכשיו.
זבולון אורלב: ראיתי באותו יום גם את סגן שר התחבורה, אבי יחזקאל, והוא אמר לי שהם יתגייסו בכל כוחם ויכולתם להעביר את רוע הגזירה.
זבולון אורלב: כרגע אני מנצל את זכות הפנייה שלי אליכם, כדי להגיד לכם שלדעתי זה לא יעבור בכנסת.
זבולון אורלב: אם נצטרך לחוקק חוק שיקראו לו חוק הזהירות בדרכים ושיחייב את הנושא הזה, יכול להיות שנעשה את זה.
זבולון אורלב: לפעמים לא מותירים לחברי הכנסת אפשרויות אחרות מלבד לחוקק חוק.
זבולון אורלב: לא יעזרו פה עניינים של אופוזיציה וקואליציה, כי אנחנו נתלה תמונות ונראה שזו החלטה של פיקוח נפש.
זבולון אורלב: מישהו מקבל כאן במודע החלטה שתגרום לפיקוח נפש הילדים.
שמואל הלפרט: אני מבקש לשאול את נציג המשטרה.
שמואל הלפרט: אם התקציב הזה בא ממשרד התחבורה, האם משרד התחבורה הפסיק לתת את התקציב הזה ובעקבות זה המשטרה מקצצת את התקנים הללו?
שמואל הלפרט: מה קרה שרוצים לקצץ בתקנים?
תנ"צ אלכס יעקובי: למיטב ידיעתי, וזה שווה בחינה, התקציב הזה לא בא מתקציב משרד התחבורה.
תנ"צ אלכס יעקובי: זה תקציב שקיים במשטרה מזה עשרות שנים.
שמואל הלפרט: אני מזדהה עם כל מילה שאמר היושב ראש.
שמואל הלפרט: אין ספק שתהיה כאן קואליציה מקיר לקיר ואנחנו לא ניתן בשום פנים ואופן לגרום לפיקוח נפש, במיוחד לנוכח ריבוי האסונות וההרוגים הרבים מתאונות דרכים.
שמואל הלפרט: אנחנו לא ניתן בשום פנים ואופן לפגוע בחינוך לזהירות בדרכים.
מוחמד כנעאן: אני נדהם מההחלטה הזאת של המשטרה.
מוחמד כנעאן: מהדברים של נציג המשטרה אני חש שהמפכ"ל כבר קיבל את ההחלטה, אבל מעדיפים לא לפרסם אותה עדיין.
מוחמד כנעאן: אחד המפעלים הטובים ביותר שנעשו על ידי משטרת ישראל, זה המפעל הזה.
מוחמד כנעאן: לא ייתכן שמעל במת הכנסת נדבר על נפגעי תאונות הדרכים ובו בזמן יבטלו דבר שיכול למנוע נפגעים.
מוחמד כנעאן: אני לא יודע לומר כמה נפגעים זה מונע, אבל ודאי שזה יכול למנוע הרוגים ופצועים.
מוחמד כנעאן: אנחנו מדברים על חינוך לילדים, וכמו שאמר חבר הכנסת לנגנטל, אותם ילדים גם יכולים לחנך אחרים – את ההורים, את הסביבה.
מוחמד כנעאן: כמורה לשעבר וכמי שהיה אחראי על הנושא הזה מטעם העירייה שבה הייתי, אני יכול לומר שזה אחד המפעלים החשובים ביותר.
מוחמד כנעאן: אני מצטרף לדבריו של היושב ראש, שוועדת החינוך פונה בכל לשון של בקשה למשטרת ישראל, למפכ"ל ולשר לביטחון פנים, לא לקבל את ההחלטה לקצץ בתקנים הללו.
מוחמד כנעאן: אני מודע לבעיות של המשטרה, אבל לא ייתכן לפגוע בתחום כה רגיש, שנוגע לכל בית בישראל.
מוחמד כנעאן: הייתי עם חברי ועדת הפנים במטה הארצי ושמענו את הבעיות שיש למשטרה ואת כוונות הקיצוצים בתקציב המשטרה.
מוחמד כנעאן: חתמנו על בקשה שלא לאפשר קיצוץ בתקציב המשטרה.
מוחמד כנעאן: למרות הכל לא ייתכן שהמשטרה תיתן יד – סליחה על הביטוי – להריגתם של אנשים כתוצאה מההחלטה הזאת.
מוחמד כנעאן: אני משוכנע שכל חברי הכנסת יעשו הכל על מנת למנוע את הדבר הזה.
מוחמד כנעאן: לא מדובר בתקציב גדול ואפשר לגייס אותו ממקומות שונים.
מוחמד כנעאן: אפשר לקצץ בדברים אחרים במשטרה, אבל לא במקום הזה שיש עליו קונסנסוס בכל חלקי החברה בישראל.
רחל רותם: אני רוצה להבהיר שלא מדובר ב-35 משרות, אלא ב-35 שוטרים ושוטרות שמלמדים משעה שמונה עד השנה אחת, כלומר חצאי תקנים.
רחל רותם: רוב אלה שעובדים בתחום הזה הן שוטרות שלא רוצות לעבוד יותר מזה ולכן הן עובדות חצי משרה או פחות.
רחל רותם: מעט מאוד מהם עובדים משרה מלאה ולאחר העבודה עם התלמידים הם מגיעים לתחנה וממשיכים שם בעבודת המשטרה.
רחל רותם: לפיכך ברור שמדובר בתקציב אחר.
רחל רותם: משרד המשטרה, כמו כל משרד ממשלתי, מתחלק לכל מיני גורמים.
רחל רותם: אגף התנועה, שהוא הממונה על הנושא הזה כל השנים, מתנגד לקיצוץ הזה התנגדות חריפה ונמרצת, כולל ניצב רז שעומד בראש אגף התנועה.
זבולון אורלב: איך את יודעת?
רחל רותם: שוחחתי אישית עם סגנו וסגניתו של ניצב רז.
רחל רותם: הם מתנגדים התנגדות חריפה לזה.
רחל רותם: מהם אני גם יודעת שכן כמעט נפלה ההחלטה, אלא שעדיין לא רוצים לומר את זה בצורה ברורה.
רחל רותם: לגבי התקציב – כשהוקמה הקרן לבטיחות בדרכים נאמר בתקנות שלה שהקרן תממן את שוטרות ההדרכה למשמרות הזה"ב.
רחל רותם: הקרן קיימת כתשע שנים ובמשך השנים – אני לא יודעת איך זה קרה - הפסיקו לצבוע את התקנים של השוטרות והמשטרה קיבלה את התקציב באופן גלובלי.
רחל רותם: בתקנות של הקרן כתוב במפורש שהקרן מממנת את שוטרות ההדרכה.
רחל רותם: לפני כשנה ניצב יעקב גנות אמר באחת הישיבות שנכחתי בהן שהקרן לא מממנת.
רחל רותם: לעומת זאת, הקרן שילשה את תקציב אגף התנועה.
רחל רותם: בעוד שמשרד החינוך מקבל 22 מיליון שקל, אגף התנועה מקבל 50 מיליון.
רחל רותם: הקרן הניחה, בצורה חברית, שזה כולל את שוטרות ההדרכה ולכן לא צבעה את התקציב לשוטרות ההדרכה.
רחל רותם: אני חושבת שזו הטעות היחידה.
רחל רותם: לא צריך להקציב כסף מיוחד ושום דבר אחר, יש אנשים מוכשרים לזה שעובדים בזה כבר שנים, יש אגף שמטפל בזה וכל מה שצריך זה לומר שמהתקציב של ה-50 מיליון שניתנים לאגף התנועה, ולא לביטחון שוטף, יהיה גם תקציב לנושא זהירות בדרכים.
שמואל הלפרט: ממי המשטרה מקבלת את התקציב הזה?
רחל רותם: מהקרן לבטיחות בדרכים שמקורה ב"אבנר", כלומר מהמסים שכל הנהגים משלמים לביטוח חובה.
רחל רותם: זו קרן שהוקמה למלחמה בתאונות דרכים ולעידוד פעילות למניעה.
רחל רותם: הקרן הזאת גם מממנת חלק מפעילויות מע"צ, חלק מפעילות הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, חלק מפעילות אגף התנועה במשטרת ישראל וחלק מפעילות משרד החינוך.
רחל רותם: הקרן הזאת מממנת בתנאי שכ-matching המשרדים נותנים את חלקם.
רחל רותם: הקרן מחלקת גם לפי כמה אפשר לשכנע שצריך את התקציב.
רחל רותם: בחינוך למשל, מאוד קשה לנו להראות שאם אתה מחנך, יש פחות הרוגים, אם כי שבמקרה של משמרות זה"ב אין בעיה להראות.
רחל רותם: במקומות שתלמידי משמרות זה"ב עומדים, במעברים על ידי בתי הספר, בשעות הבוקר ואחר שעות הלימודים, אחוז ההיפגעות של התלמידים הצעירים שעליהם משגיחים משמרות הזה"ב, הוא אפסי, בעוד שבמקומות אחרים אחוז ההיפגעות של ילדים צעירים גבוה בהרבה.
זבולון אורלב: מה המשמעויות של ביטול התקנים האלה מבחינת מערכת החינוך?