GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שרה בכר: באמצעותם אנחנו מפתחים מיומנויות של עמידה מול קהל לצד ערכים של אחריות, גאווה לאומית וכלכלית.
<שרה בכר: ביזמות אנחנו חושפים את התלמידים למעגל התעשייתי, להמצאות, לפטנטים, לתגליות ישראליות.
<שרה בכר: אנחנו מפגישים את התלמידים עם יזמים ישראלים, דנים אתם במיומנויות של יזמים חברתיים, מחזקים את הגאווה הלאומית ומבררים עם הילדים כל שנה, ואנחנו לא עושים את זה שנה אחת – ובהקשר למה שאמר רון תומר, להכריז על שנת כחול לבן, אני דווקא חושבת שלא.
<שרה בכר: אנחנו צריכים בכל שנה, כי ברגע שתהיה שנה אחת אז נגענו בזה וזהו.
<שרה בכר: אנחנו כבר שלוש שנים עוסקים בזה.
<שרה בכר: אנחנו מאמינים שכל שנה צריך לעסוק בזה בדרך מסוימת.
<שרה בכר: הילדים למדו מה קורה לאדם שהוא מובטל, מבחינה רגשית, חברתית, משפחתית, לאומית, כלכלית.
<שרה בכר: מה קורה למדינה.
<שרה בכר: הם למדו שיש להם יכולת להשפיע.
<שרה בכר: הם הבינו שרכישת מוצרים כחול לבן מביאה לביקוש של ייצור מוצרים.
<שרה בכר: אנחנו לא נשארים בתוך מתחם בית הספר.
<שרה בכר: אנחנו יצאנו מתוך בית הספר, הגענו למרכז המסחרי.
<שרה בכר: הילדים שלנו פגשו עוברי אורח, החתימו אותם על אמנה, עשינו הפנניג גדול.
<שרה בכר: בהקשר למה שאמרה חברת הכנסת קריב, שדיברה על קניה של יבוא מחו"ל – הילדים שלנו נפגשו עם בעלי חנויות בקניון שבסמוך לבית הספר והסבירו להם מה החשיבות - - לנסות לשכנע אותם להפסיק לייבא, בזעיר אנפין, אבל בניסיון להעביר את זה הלאה כמה שיותר.
<שרה בכר: אני חייבת לומר תודות לכמה אנשים חשובים - קודם כל למנהלת בית הספר שלי, הגב' רוני שאשא שבזכותה הכל יוצא לפועל והיא עוזרת לנו בכל מה שאנחנו רוצים, לצוות כחול לבן, למורים של בית הספר, למשרד הכלכלה שמשתף אתנו פעולה, לכל הצוות מחברת אדיוסיסטם, שכל שנה מעבירים לנו את הקורסים שלהם, חברת דיבייט, שעובדים אתנו על העברת מיומנויות של עמידה מול קהל, לרון תומר שהיה אצלנו בבית הספר והרצה, וכמובן – לילדים שלנו.
יוני שטבון: אנחנו רוצים לסכם את הדיון החשוב הזה בכמה נקודות.
יוני שטבון: אתה רוצה לדבר?
יוני שטבון: מה שמך?
יוני שטבון: אדם.
יוני שטבון: אדם יודע שכשהוא הולך עם אבא שלו לקנות, או במכולת או בחנות הבגדים, הוא ישאל את אבא שלו האם התוצרת היא כחול ל בן.
<אדם אלרועי: זה לא מעכשיו.
יוני שטבון: יפה.
יוני שטבון: זה כבר משמח.
יוני שטבון: אז תלחץ את היד למוצרלי.
יוני שטבון: תודה רבה לאדם ולכל הדוברים .
יוני שטבון: אני רוצה לסכם בכמה מילים את הדיון החשוב הזה.
יוני שטבון: אנחנו חיים בתקופה מיוחדת של עולם של מותגים, כותרות, סיסמאות – איך שהכל נראה מבחוץ, ואנחנו יודעים שבחברה הישראלית לצערי יש תרבות שחו"ל תמיד נראה יותר טוב, יותר נוצץ.
יוני שטבון: אנחנו רואים את הבהלה, כך אני קורא לזה, לדרכונים הספרדיים, ופתאום, כשמדברים על סוגיות של כחול לבן זה נשמע, לצערי, פחות טוב.
יוני שטבון: כולנו יודעים שההפך הוא הנכון.
יוני שטבון: דיברו פה על גאווה מקומית, מושג שצריך לחזור עליו כמה וכמה פעמים.
יוני שטבון: זה בכל חלקי החברה הישראלית.
יוני שטבון: צריך לומר – כן, אנחנו גאים לקנות כחול לבן, גאים להיות שייכים למדינה הזו.
יוני שטבון: יש פה מחלוקות אבל יש פה דברים שהם מעל.
יוני שטבון: זה אחד הדברים שיכולים לאחד את כולנו, אם זה במשרד החינוך, משרד הכלכלה, ואם זה אצל אדם והחברים שלו בשטח, הילדים הנפלאים שקיימים היום ומתחנכים על ערכים של גאווה לאומית.
יוני שטבון: שתי המלצות שיכולות לבוא מהוועדה הנוכחית, אני אשמח שהם גם יהיו כתובים.
יוני שטבון: הדבר הראשון – דיברו פה על שנת כחול לבן.
יוני שטבון: אני מסכים שזה לא צריך להיות שנה אחת, אבל זו צריכה להיות ההתנעה.
יוני שטבון: ברגע שתוגדר שנת כחול לבן ממילא כל המערכות צריכות יהיו להיות מכוונות סביב זה, וככה זה ימשיך, בעזרת השם, גם בשנים אחרות.
יוני שטבון: הדבר הנוסף זה באמת החלטה משמעותית שאנחנו דורשים ממשרד החינוך וממשרד הכלכלה, להגיע להחלטה היכון יהיו בתי הספר המקצועיים בטווח של החודשים הקרובים כדי שלא רק הדיבורים של תודעה וחינוך יישארו בכותרות, אלא גם נראה דור של תלמידים שמתחנכים לגאווה מקצועית ישראלית.
יוני שטבון: אז תודה רבה לכל הדוברים, תודה על הדברים.
יוני שטבון: ישיבה זו נעולה.
עמרם מצנע: אנחנו מאוד שמחים לארח הבוקר את שר החקלאות, יאיר שמיר.
עמרם מצנע: הנושא המרכזי שבו נפגשים, הנושאים המשותפים, של הוועדה ושל משרד החקלאות, הנושא המרכזי הוא כמובן הגנה על בעלי חיים.
עמרם מצנע: מדובר על חיות בית, חיות משק והנושאים האלה, גם החוקים גם התקנות, מגיעים לשולחן הוועדה וכבר עלו כמובן במספר דיונים גם חוקים, חוקים שבאים מתוך הבית, על-ידי חברי הכנסת, תקנות שמגיעות ממשרד החקלאות ויש כמובן נושאים רבים נוספים.
עמרם מצנע: נושאי החינוך חובקים בעצם את כל הנושאים – החינוך לחקלאות, החינוך לעבודה כחול לבן.
עמרם מצנע: הרבה מאוד נושאים.
עמרם מצנע: אנחנו שמחים לארח הבוקר את שר החקלאות.
עמרם מצנע: אני ביקשתי משר החקלאות ומאנשי הצוות שלו, להציג בפנינו את פעילות המשרד וכמובן גם להתייחס לנושאים הרלוונטיים, האקוטיים, שעולים על שולחנה של הוועדה, העברנו גם למשרד החקלאות מספר נושאים שעלו כאן בדיונים ואני בטוח שנשמע ונחכים.
עמרם מצנע: סדר הדברים – שר החקלאות ואנשי צוותו יציגו את המשרד, את מדיניות המשרד, יתייחסו לנושאים שעלו כאן, העברנו אליהם אותם ולאחר מכן נאפשר כמובן לחברי הכנסת ולמוזמנים ולאורחים להעיר ולהאיר, לשאול, וכל מה שצריך.
עמרם מצנע: הדיון יימשך לא יאוחר מאשר השעה 11:00.
עמרם מצנע: אדוני, שר החקלאות.
יאיר שמיר: תודה רבה ליושב-ראש, תודה רבה לנוכחים.
יאיר שמיר: אני אפתח בשניים-שלושה משפטים ואחר-כך ניתן לצוות המקצועי להציג את הדברים.
יאיר שמיר: מה שאני מבקש אבל שלמרות שהדיון לעתים קרובות הופך להיות אמוציונאלי סביב הנושאים האלה, להישאר תרבותיים ובאמת כדי שהאווירה תהיה גם עניינית.
עמרם מצנע: בוועדת החינוך אנחנו בדרך-כלל מצפים מאנשים שיתנהגו בהתאם.
יאיר שמיר: לפעמים הנושאים הם מתלהטים איכשהו.
יאיר שמיר: אנחנו במשרד החקלאות, אנחנו אני אומר, זה רמי ואנוכי, רמי זה המנכ"ל שיושב מימיני, הגענו למשרד החקלאות בראייה שאנחנו באים לתרום, באים לשנות את מה שדורש שינוי, באים לקדם את מה שלה
יאיר שמיר: ערכתנו אפשר לקדם ולטובת עם ישראל, מדינת ישראל.
יאיר שמיר: אנחנו איננו רואים את עצמנו, אני לא רואה את עצמי כשר של החקלאים אלא שר החקלאות, משולחן ממשלת ישראל, שהמשימה העיקרית שלנו היא התיישבות, המשימה העיקרית שלנו היא תמיכה בכלכלת ישראל וכמובן ברווחת תושבי ישראל.
יאיר שמיר: הנושאים שלקחנו על עצמנו הם מרובים, כיוון שלהערכתנו, בראייתנו של אנשים שבאו לא מעולם החקלאות, ראייה אני חושב שהיא יותר אובייקטיבית ואולי קצת יותר רעננה, זה שיש הרבה מאוד דברים שהשתנו במהלך העשורים האחרונים שדורשים שינוי.
יאיר שמיר: מובן שהתרכזנו בדברים העיקריים.
יאיר שמיר: אז אם זה אמצעי הייצור של החקלאים וכרגע אנחנו הופכים גם בנושאים אחרים.
יאיר שמיר: אחד הדברים שעלו מייד על הפרק וזאת, עלו מתוך השטח, זה היו גם הנושאים של צער בעלי חיים.
יאיר שמיר: אם זה בצורה של חקיקות פרטיות או אם זה בצורה של פעילויות אחרות שהיו.
יאיר שמיר: ולכן נתנו, גם לזאת נתנו קדימות ואני חושב שהמשרד בראשותי, עד לרגע זה, או בואו נגיד עד תום השנה הראשונה שזה יהיה באמצע מרץ, אני חושב שאנחנו נעשה יותר שינויים בחקיקה ובדברים אחרים, מאשר נעשו ב- 19 השנים שקדמו לכהונתי.
יאיר שמיר: אני לא ארחיב בדיבור, אני אתן לרמי ולצוות לרוץ קדימה.
יאיר שמיר: אני מקווה שההצגה תהיה מלאה ושלמה וגם בסוף נצא, אני משוכנע שלא, בחלק מהמקרים לא נגיע לתמימות דעים, אבל ללא ספק הדברים יוצבו על השולחן בצורה הברורה ביותר והגלויה ביותר.
<רמי כהן: בוקר טוב.
<רמי כהן: כמו שאמר השר שהגיע לפני תשעה חודשים למשרד ואני הגעתי לפני שבעה חודשים, אנחנו קודם כל הגדרנו חזון, מה אנחנו היינו רוצים לראות את המשרד עושה וקבענו ארבעה דברים מרכזיים.
<רמי כהן: הראשון – לחזק את ההתיישבות ברוח ערכי הציונות, השני – לשמור על אדמות המדינה והמשאבים שלה, השלישי – להבטיח אספקה של מזון טרי ואיכותי לתושבי המדינה והדבר הרביעי – לנסות ולמנף את היתרון היחסי של חקלאות ישראל, ככל שאנחנו יכולים.
<רמי כהן: הנושא הראשון שאני אגע בו זה מה המבנה של המשרד שלנו, בעצם.
<רמי כהן: המשרד הוא מאוד גדול.
<רמי כהן: יש לנו כ- 1,700 אנשים במשרד, הוא עובד בפרישה גיאוגרפית על פני כל הארץ.
<רמי כהן: הנושאים שהמשרד עוסק בהם הם מאוד הטרוגניים.
<רמי כהן: יש לנו לצד הגנת הצומח, את השירותים הווטרינאריים, ויש לנו אגף גדול שעוסק בדיג ויש לנו מכון וולקאני, מכון מחקר גדול בקנה מידה בינלאומי.
<רמי כהן: יש לנו מערכת שירותי הדרכה מאוד נרחבת ומקיפה וכמובן יש לנו את הגופים הטריוויאליים של משרדים ממשלתיים, שכולל חטיבה לתכנון אסטרטגי, חטיבה לסחר חוץ, מערכת כלכלית רחבה מאוד וליד כל אלה, סמוכה לשכה משפטית מאוד גדולה ומאוד מורכבת שלשמחתי הרבה היא גם עושה עבודה נהדרת בשנה הזאת שאנחנו שם.
<רמי כהן: הראייה שלנו היתה להסתכל על הדברים בראייה חדשנית, לראות איך אנחנו לוקחים את הנושאים המרכזיים שעומדים בפני המשרד ומטפלים בהם.
<רמי כהן: במסגרת הרצון שלנו לחזק את ההתיישבות, אנחנו לקחנו את ארבעת אמצעי הייצור היותר חשובים שאנחנו רואים שזה הקרקע, המים, העובדים, וההון ואמרנו שהמטרה הראשונה שלנו בשנת 2013 היא לחזק כל אחד ואחד מאמצעי הייצור האלה.
<רמי כהן: בקרקע הוספנו עוד נושאים שמותר למתיישבים לעסוק בהם, במים נתנו תכנון קדימה של שלוש שנים, תוספת של 30% למכסות המים, בעובדים המקצועיים, גילינו תקלה בסיסית שאין מספיק עובדים ישראלים ולכן החלטנו לקחת את הנושא הזה כנושא מוביל בשנת 2014 ותכף אני אגע וארחיב בו.
<רמי כהן: במקביל, לקחנו את נושא העובדים הזרים ועצרנו את מתווה הירידה שהיה נהוג במקום 24,000 עובדים זרים שהיו צריכים לרדת ל- 19,000 עובדים, עלינו ל- 25,000 עובדים.
<רמי כהן: בנושא של ההון הגדלנו את התקציבים, הן של המשרד והן של הפעילות המשיקה למשרד ובנושא אנרגיה, חיפשנו ומצאנו מקורות נוספים כמו שימוש בגז טבעי שיאפשר לחקלאים לייצר גם בתקופות שאינן מקובלות בעולם ולשווק את תוצרתם בחוצות שווקי העולם, גם בתקופות שאחרים לא יודעים לעשות את זה.
<רמי כהן: הנושא השני שלקחנו היה נושא יוקר המחייה.
<רמי כהן: החלטנו להוריד מחירים לצרכן, ככל שאנחנו יכולים ולכן חיזקנו את הפעילות של יצירה למכרז בנושא השוק הסיטוני.
<רמי כהן: אנחנו מעריכים שבחודשים הקרובים יסתיים מכרז להקמת השוק הסיטוני במהלך של BOT על-ידי חברה חיצונית שתקים, תתפעל ותתחזק את השוק הזה.
<רמי כהן: אנחנו מרחיבים את המידע לציבור והתחלנו לבדוק את שרשרת הערך בלא מעט נושאים, לא מעט מוצרים, כדי לראות איך אנחנו מצמצמים את העלויות שמצד אחד, החקלאי שמייצר יקבל את מלוא הערך של הייצור שלו ומצד שני, בקצה שרשרת הערך, הצרכן הסופי יוכל לקבל את זה במחיר היותר נמוך.
<רמי כהן: הנושא השלישי שלקחנו הוא הנושא של צער בעלי חיים.
<רמי כהן: אנחנו בהחלט גם זיהינו לבד וגם קיבלנו לא מעט פניות שהפנו את תשומת לבנו לעובדה שאנחנו לא מספיק טובים בטיפול בנושא הזה.
<רמי כהן: ראינו שבתחום החקיקה והתקנות שמסביב לחקיקה, אנחנו לא מספיק טובים.
<רמי כהן: ראינו שבתחום הביקורת והאכיפה אנחנו לא עושים את זה מספיק טוב ולכן עשינו שני שינויים מרכזיים.
<רמי כהן: אל"ף, שינינו את סדרי הקדימויות בתוך המשרד, ובי"ת, הגדלנו את נושא ההדרכה וההסברה.
<רמי כהן: מה זה אומר שינינו את הקדימויות בנושא, בפעילות של המשרד?
<רמי כהן: קודם כל, שמנו יותר כסף, למרות הקיצוצים התקציביים שישנם בתקציב משרד החקלאות, הקצינו כסף לפעילות שקשורה בצער בעלי חיים, אם זה בעיקור כלבים, עיקור וסירוס חתולי רחוב.
<רמי כהן: הקמנו מרפאות רשותיות.
<רמי כהן: עשינו עוד כל מיני פעילות שהיא תחילתה של דרך.
<רמי כהן: הדבר השני, הלשכה המשפטית עשתה במהלך השנה החולפת או פחות משנה, תשעה חודשים, יותר תקנות מאשר עשו בכל העשור האחרון במשרד, בסדר הקדימויות של הפעילות בלשכה המשפטית שהיא כוללת 12 עורכי-דין, מהיותר טובים שיש במגזר הממשלתי, הם קיבלו את הנושא הזה לפעילות, אחת מהן היא הגב' אפרת אביאני, שתיכף תיתן סקירה על פעילות החקיקה והתקנות שעשינו עד כה.
<רמי כהן: לגבי הביקורות והאכיפה.
<רמי כהן: יש לנו יחידה פנים משרדית שהיא נקראת הפיצוח ויש לנו את השירותים הווטרינאריים, שהפיצוח מספק לו שירותים.
<רמי כהן: ברגע שהאיש המקצועי, נדב גלאון, שעומד בראש השירותים הווטרינאריים שלנו, שזה גוף גדול מאוד שגם הוא פרוש בלשכות על פני כל הארץ, קובע הגדרות, תקנות ופעילות, הוא מפעיל גם את הפיצוח וגם את הלשכה המשפטית, גם את הווטרינאריים הראשיים וגם גורמי אכיפה מחוץ למשרד, שכוללים למשל את המשטרה, את המשרד להגנת הסביבה, את רט"ג, את הסיירת הירוקה, גופים שונים שמסייעים במתן היכולת לעשות ביקורת ואכיפה.
<רמי כהן: הטיפול בתיקי צער בעלי חיים בתוך הלשכה המשפטית, קיבל עדיפות.
<רמי כהן: אתם תכף תשמעו קצת מספרים ובאמת הלשכה נתנה לזה מקדם יותר רציני.
<רמי כהן: בתחום של הדרכה והסברה, עשינו פעילות גם לציבור החקלאים וגם לציבור הרחב בנושאים השונים ובתחום המחקר והפיתוח, שהוא תחום מרכזי אצלנו במשרד, שגם זוכה לתקציבים מועדפים, אנחנו הוספנו כסף לקרן של המדען הראשי, על-מנת שהוא יממן מחקרים שעוסקים ברווחת בעלי חיים.
<רמי כהן: אחד המחקרים היותר מהותיים שאנחנו רואים, איך אנחנו עושים טיפול וזיהוי בביצים, טרם שהן הבקיעו.
<רמי כהן: איך אנחנו מזהים מה זכר, מה נקבה, איך אנחנו יכולים במקום להגיע למימד הזה של הריגת האפרוחים בצורה כפי שהיא מתבצעת היום, להשמיד את הביצים שאנחנו חושבים שצריך להשמיד אותם, לעשות הפלה קודם לכן.
<רמי כהן: בעניין הזה שמנו הרבה כסף ויש פה איזה מחקר שהוא מתקדם מאוד ואנחנו מאוד מקווים שנשכיל להגיע אתו לתוצאות.
<רמי כהן: במקביל, קלטנו עוד חוקר במכון וולקאני, שההתמחות שלו היא בהתנהגות בעלי חיים.
<רמי כהן: נדמה לנו שהיכולת המקצועית של חוקר מהסוג הזה, תאפשר לעשות הרבה דברים.
<רמי כהן: אני רוצה לגעת בעוד שלוש נקודות תקציביות, כדי לסבר את האוזן רגע אחד.
<רמי כהן: הלכנו למהלך בתחום של ההנשרה בעופות, מהלך בתחום התאמת הלולים גם לדרישות בריאות הציבור וגם לדרישות צער בעלי חיים וענף החזיריות, שגם בו אנחנו נכנסנו עכשיו למהלך גדול מאוד.
<רמי כהן: סתם לסבר את האוזן, סדר גודל של כ- 50% מהשחיטות של בעלי חיים, זה שחיטה של חזירים.
<רמי כהן: כמות החזירים המטופלת היא רבה, הטיפול בהם, הן מבחינת בריאות הציבור והן מבחינת צער בעלי חיים הוא מתחת לכל ביקורת.
<רמי כהן: החלטנו להיכנס גם לתחום הזה בצורה משמעותית.
<רמי כהן: אנחנו בטוחים שהעלויות האלה שאנחנו משקיעים, ואני מדבר פה על בין עשרות למאות מיליוני שקלים, הם הוצאה נכונה.
<רמי כהן: אנחנו בטוחים שגם החינוך בכיוון הזה וגם הטיפול בהוצאות תקציביות לשדרוג רמת הלולים, שדרוג רמת הרפתות, הם דברים שהם קריטיים מבחינתנו.
<רמי כהן: אני רוצה לגעת בנקודה אחרונה לפני שעוברים לפיקוח, זה הנושא של חינוך לחקלאות.
<רמי כהן: תראו, אנחנו מצאנו שכמות החקלאים הולכת וקטנה.
<רמי כהן: מצאנו שההבנה של הציבור, בעיקר בקרב בני הנוער, בנושאים שקשורים בחקלאות, הולכת ומצטמצמת והחלטנו לעשות מעשה בעניין הזה, התחלנו אותו ב- 2013 והדגש העיקרי יהיה ב- 2014 ובו אנחנו לוקחים את כל מערכת החינוך במדרג השונה של רמות ההשכלה, מבית-הספר היסודי ועד בית-הספר התיכון כולל, ועד בתי-הספר המקצועיים ואנחנו הולכים לתת להם דגש בנושא של חינוך לחקלאות.
<רמי כהן: לקחנו את בתי-הספר החקלאיים, יש שמונה בתי-ספר שהם לא באחריותנו, הם באחריות משרד החינוך, והחלטנו להשביח להם את כמות אמצעי הייצור, אם זה בלולים, אם זה ברפתות ואם זה בתחומים אחרים ולתת להם יותר כלים, כדי לחנך יותר בני נוער לתחום הזה.
<רמי כהן: דבר שני שעשינו, לקחנו בתי-ספר תיכוניים, גם ברשתות העיוניות וגם ברשת אורט, ואנחנו עושים שם מגמות לטכנולוגיה חקלאית.
<רמי כהן: עושים שם חמש יחידות בפיתוח טכנולוגי שהוא גם פתיחה של מעבדות בבתי-הספר, גם מתן אפשרות לבני הנוער להתמודד עם הנושאים הטכנולוגיים המתקדמים, גם הבאה של מדריכם מאצלנו, מהמכון הוולקאני ומשה"מ, שירותי הדרכה שלנו, ואנחנו מנסים לחדש את הגישה של הנוער לתחום החקלאות.
<רמי כהן: דבר אחרון שאנחנו עושים, אנחנו מעודדים התנדבות של גופים חיצוניים ונותנים להם מקומות לעבוד בגינה, מה שנקרא, חוות חקלאיות.
<רמי כהן: אם זה במו"פים החקלאיים שיש לנו, המו"פים האזוריים שמפוזרים ב- 12 מקומות ברחבי הארץ, לוקחים בתי-ספר, מביאים לשם מאות תלמידים ונותנים להם לעבוד ולעבד.
<רמי כהן: החשיבה שלנו היא שחלק ניכר מהדברים יהיו באמצעות חינוך.
<רמי כהן: אם זה חינוך לחקלאות, אם זה חינוך להתיישבות, אם זה חינוך לשמירה על צער בעלי חיים.
<רמי כהן: בכל דרך שהיא, אנחנו חושבים שחלק ממתן השירות הנכון לטווח הארוך הוא דרך החינוך ולאו דווקא דרך האכיפה.
<רמי כהן: נדב גלאון מהשירותים הווטרינאריים שלנו, ייתן כמה נושאים הקשורים לתחום השירותים הווטרינאריים.
<רמי כהן: בבקשה, נדב.
<נדב גלאון: תודה רבה.
<נדב גלאון: כבוד השר, כבוד היושב ראש, בוקר טוב לכולם.
<נדב גלאון: אני באמת מודה על ההזדמנות שיש לנו פה להציג את הארגון, את היחידה של השירותים הווטרינאריים, כשזה לא בעקבות כתבה כזאת או אחרת, אלא באמת הזדמנות לתת תיאור של היחידה.
<נדב גלאון: השקף הזה מציג את המבנה הכללי והמיקום של השירותים הווטרינאריים בתוך משרד החקלאות ומערכת ממשלת ישראל, הכנסת ובתי-המשפט.
<נדב גלאון: כפי שאמר המנכ"ל, השירותים הווטרינאריים, אתם רואים במרכז, בעצם נמצא בממשק מתמיד עם היחידות הרוחביות, שזה הלשכה המשפטית ויחידת הפיצוח.
<נדב גלאון: החקיקה וההתמודדות עם אירועים ברמת החקיקה היא מול הלשכה המשפטית והאכיפה מועברת מהפיקוח אל יחידת הפיצוח.
<נדב גלאון: השירותים הווטרינאריים היא יחידה גדולה, היא יחידה מאוד פרושה, יש בה קרוב ל- 300 עובדים, היא פרושה על כל הארץ.
<נדב גלאון: יש לה משימות גם בבריאות בעלי חיים, גם בבריאות ציבור, בהיבטים הווטרינאריים וכמובן שברווחת בעלי חיים, אוצר בעלי חיים.
עמרם מצנע: אתה כולל במספרים האלה גם את הווטרינרים בתוך הרשויות המקומיות?
<נדב גלאון: לא, אלה עובדי ממשלה בלבד, הם לא כולם וטרינרים.
<נדב גלאון: ביחידה יש קרוב ל- 300 איש, כפי שאפשר לראות למטה, יש יחידות מטה ופיקוח ויש, הפרישה הארצית היא שש לשכות אזוריות כשמתחת ללשכות האזוריות, למעשה נמצאות כ- 200 רשויות, כשברשויות האלה, יש רופאים וטרינריים רשותיים, בשיעורי משרה כאלה ואחרים.
<נדב גלאון: גם במשקים חקלאיים, אנחנו מדברים פה על 5,000 משקים חקלאיים שמספקים מזון, ועוד מפעלי מזון וכן הלאה וכן הלאה, סדר הגודל של כ- 1,500 וטרינרים במדינת ישראל, שפעילים כל הזמן ורובם וכולם צריכים בעצם לשלב, מכוח המקצוע שלהם, מכוח הפקודות של החוקים השונים, בין בריאות בעלי חיים, בריאות ציבור ורווחת בעלי חיים.
<נדב גלאון: את זה הם לומדים בבית-הספר ואת זה הם צריכים ליישם ואני יכול להגיד שאנחנו כפי שאחרים פה נוהגים תמיד להשוות לאירופה, אחת מצמדי המילים שהיום משתמשים באירופה בפיקוח זה כולם אחראיים.
עמרם מצנע: על זה יש את האמרה הידועה, הדייג, אוהב דגים?
עמרם מצנע: וטרינר, אוהב חיות?
<נדב גלאון: התשובה היא כן, צריך לזכור שבסופו של דבר, נגענו בזה בדיונים אחרים, כל אימת שרוצים להפריד בין ייצור המזון לשמירה על בריאות בעלי חיים ולשמירה על רווחתם, לא מדובר בניגוד עניינים, מדובר בשילוב עניינים.
<נדב גלאון: אי-אפשר לעשות אחד, כמעט, בלי לעשות את השני.
<נדב גלאון: נראה את זה בשקף הבא.
<נדב גלאון: מה שאפשר לראות פה, זה בתוך היחידה עצמה, את כמות האנשים שעוסקים היום או רק בצער בעלי חיים, כמו הממונה על חוק צער בלי חיים, דגנית בן דב ואתה ד"ר נירית ציפורי, עם המטה שלהן במשרד, אבל יחד עם זה, היחידות שרואים פה פרושות בצורה הרוחבית אלה למעשה כל אחראי התחום – סוסים, דגים, חזירים, אגב בחזירים, כפי שאמר המנכ"ל, אנחנו גייסנו לשירותים הווטרינריים רופא שהוא מומחה אירופאי שבהחלט הביא לנו רוח חדשה של פיקוח, רמה שונה, זה ענף אפשר להגיד תקוע מזה הרבה שנים בסטנדרטים שלו, אי-אפשר לשנות אותו ביום אחד, אבל מדינת ישראל צורכת הרבה מאוד מהדבר הזה ואני שמח שיש לנו את זה.
<נדב גלאון: כך שבכל אחד מהתחומים הספציפיים האלה, יש לנו למעשה רופא שתפקידו הוא גם צער בעלי חיים, גם רווחת בעלי חיים והוא מקדיש לזה חלק מזמנו.
<נדב גלאון: אם נסתכל על הטור השמאלי, אלה הלשכות הווטרינאריות, מינינו בכל לשכה וטרינארית רופא וטרינר, שהוא אחראי לתחום צער בעלי חיים וחלק מזמנו מוקדש לביקורות ולטיפול בתלונות ציבור ותלונות אחרות.
<נדב גלאון: אם אנחנו מסתכלים על הפלג הימני, אנחנו רואים שם את המשחטות, אנחנו רואים שם את בתי הנחירה ובתי המטבחיים, יש בסך-הכל 23 רופאים וטרינרים בשירותים הווטרינאריים שעוסקים בצער בעלי חיים, בשילוב עם עבודתם כמפקחים על בריאות ציבור ובריאות בעלי חיים, כשאירועים שדורשים אכיפה, מועברים ליחידת הפיצוח בטור או במקביל, תלוי בנסיבות האירוע.
<נדב גלאון: החלטתי להביא איזה שהיא דוגמה, דווקא מתחום שעסקנו בו הרבה לאחרונה וזה התחום של בתי מטבחיים, המשחטות, בעקבות כתבות הטלוויזיה, כתבות התחקיר.
<נדב גלאון: אגב, הכתבות האלה טובות גם לנו.
<נדב גלאון: עד כמה שהן מזעזעות אותנו וגורמות לנו לצורך להתגונן, הן בעצם גורמות לנו גם לשפר את הפיקוח שלנו, למצוא את נקודות התורפה, לחדד אותן ולתקן אותן.
<נדב גלאון: כמו כל מערכת אחרת, אין מערכת מושלמת, ואם מסתכלים היום על כמות הפיקוחים שנעשית, אפשר לראות פה שאותם רופאים של בתי מטבחיים ומשחטות, ביצעו בשנת 2013, 131 ביקורות.
<נדב גלאון: אלה ביקורות של אנשי שירותים וטרינאריים, שנוספות לביקורות שחייב לבצע הרופא הווטרינר הממונה במפעל הזה, שאינו עובד השירותים הווטרינאריים, הוא עובד מועצת הלול, הוא עובד הרשות שמינתה.
<נדב גלאון: אבל הוא תחת הפיקוח שלנו ואפשר לראות את המספרים, 123 אי-התאמות שבעצם נמצאו.
<נדב גלאון: השיטה מאוד מאוד מובנית.
<נדב גלאון: מגיעים לביקורת, יש טופס בדיקה ברור, יודעים מה צריך לבדוק במקרה ויש אי-התאמות בין מה שצריך להיות למה שיש, זה נקרא אי-התאמה ואותו מפקח מקומי נדרש לתת לזה תשובה תוך זמן קצר, ככה שהשיטה היא בהחלט עובדת.
<נדב גלאון: יחד עם זה, כפי שאנחנו יודעים, אין מערכת מושלמת.
<נדב גלאון: כשיש 300 ומשהו ימי עבודה בשנה ויש אלפי נקודות פיקוח, משקים חקלאיים, בתי מטבחיים, משחטות, החיבור כפי שאמרנו גם בדיונים קודמים, בין תעשייה של ייצור מזון ובין בעלי חיים, יש בו בעייתיות.
<נדב גלאון: אבל כל עוד 90% ומעלה מאזרחי מדינת ישראל רוצים לצרוך מזון מן החי, אלה פני הדברים.
<נדב גלאון: אנחנו הרגולאטורים ותפקידנו לאזן בין האינטרסים האלה.
אברהם פורז: מה קורה למי שהדו"ח שלילי ולא מתקן כלום?
<נדב גלאון: יש אמצעי טיפול, הוא נקרא לדיון ראשון, הוא נקרא לדיון שני והמתקן שלו נסגר.
איתן כבל: כמה כאלה היו?
<נדב גלאון: אנחנו סגרנו ב- 2013 שני בתי מטבחיים.
<נדב גלאון: אנחנו הזזנו מתפקידם מספר רופאים וטרינרים שלא התאימו לרמת הפיקוח שציפינו.
<נדב גלאון: יש מערכת ברורה של פיקוח וענישה, צריך לזכור שפה נכנס גם הדיון המשפטי וזה לא פשוט לטפל באדם כזה, אבל בהחלט ננקטים צעדים, אני חושב שבשלב הדיון על האכיפה פה יציגו כתבי אישום שבסופו של דבר הוגשו בעניין בית-המטבחיים אדום אדום או חקירת משטרה שעדיין נמשכת באירועים אחרים, מדגריית נורדיה גם היה כתב אישום, ככה שיש פעולות המשך, יש פעולות אכיפה.
<נדב גלאון: אני חושב שהרוח שנושבת היום במשרד היא בהחלט רוח של בוא נעשה עשייה, העשייה אף פעם לא תהיה מושלמת, אנחנו מודים לכל המבקרים אבל צריך לזכור שזה לא פשוט.
איתן כבל: סליחה, ברשותך.
איתן כבל: מה הסיבות המרכזיות שגורמות לכם להחליט?
עמרם מצנע: בואו תנו להציג קודם, בואו תנו להציג, אחר-כך נשאל.
עמרם מצנע: אחרת אי-אפשר.
איתן כבל: אתה יודע כמה שאלות יהיו לנו?
איתן כבל: לא נגיע.
עמרם מצנע: נגיע, נגיע, איתן.
עמרם מצנע: נגיע.
עמרם מצנע: בואו, פה ושם שאלה זה לא נורא, אבל בואו נקשיב.
<נדב גלאון: חבר הכנסת כבל, אני חושב שהשקף הזה יעניין אותך.
<נדב גלאון: מה שניתן לראות בשקף הזה, בתחום למשל של פיקוח על כלבים, מה קרה לשיעור הכלבים המחוסנים, לאחר שאגרת הרישוי עלתה ב- 300 שקל, בעקבות הצעת החוק של חבר הכנסת איתן כבל ואפשר לראות, אתם רואים משמאל, 2011, באמצע 2012, מימין 2013, כשזה מחולק לזכרים ונקבות חדשים, כלומר הפעם הראשונה שהם התחסנו.
<נדב גלאון: קיימים וקיימות, אלה שכבר באו מהשנים הקודמות.
<נדב גלאון: אפשר לראות בגדול גידול של 34% בכמות העיקורים יש את עליית הגרף.
<נדב גלאון: יחד עם זה, צריך לזכור שברשויות שבהן המצב הסוציו אקונומי הוא נמוך יותר וחלק גדול מהן במגזר, למעשה, אם היה רמת חיסון מסוימת, היא ירדה מכיוון ש- 300 שקל הוא אמנם הוצאה גדולה, אבל העיקור עולה יותר ולכן יש איזה רתיעה.
<נדב גלאון: צריך למצוא דרך לטפל במגזרים האלה.
<נדב גלאון: התגובה של רשויות עשירות יותר היא שונה מהתגובה של רשויות עניות.
איתן כבל: זה דיון נפרד.
<נדב גלאון: בהחלט.
<נדב גלאון: אני רק מציג את זה.
איתן כבל: מעמד סוציו אקונומי היא שאלה קצת יותר מורכבת מהעניין הזה.
דב חנין: שאלה על השקף.
דב חנין: מה זה כמות שנתית?
דב חנין: זה הסך-הכל?
<נדב גלאון: כמות שנתית, יש מרכז, את הנתונים האלה סיפק, רואים למטה, ד"ר בוריס יעקובסון, שירותים וטרינאריים, שהוא מנהל את מרכז הרישום הארצי במשרד החקלאות.
<נדב גלאון: כל כלב שמחוסן במדינת ישראל נגד כלבת, צריך להיות מדווח על הפעולה הזאת, כל אימת שבוצעה הפעולה, למרכז הרישום הארצי ואותם אירועי חיסון שנרשמו ב- 2013, הם מופיעים פה בגרף לעומת האירועים שהיו ב- 2012, יש גידול משמעותי.
<נדב גלאון: השקף הבא.
<נדב גלאון: לדוגמה, לשאלת התקציב שמתקצב המשרד פעולות ייעודיות לרווחת בעלי חיים, צמצום התרבות בעלי חיים משוטטים, זה בעיקר עיקור וסירוס של חתולי רחוב, ארבעה וחצי מיליון שקל בשנה, זה ממשק מול רשויות ומרפאות.
<נדב גלאון: חילוץ ושיקום סוסים וחמורים כמיליון וחצי שקל וסכומים מסוימים לחילוץ ושיקום כלבים וחילוץ כלבים מסוכנים, ככה שגם בתחום התקציב, המשרד בהחלט משקיע בתחום הזה תקציב.
איתן כבל: לכמה זה מספיק, ארבעה וחצי מיליון שקל?
<נדב גלאון: זאת שאלה תמיד של שאלת המכנה, זה אני חושב צריך לחכות למחקרים שמתקיימים כרגע על כמות החתולים שיש במדינת ישראל.
<נדב גלאון: אגב, מדינת ישראל שונה מכל מדינה מפותחת ביחס שלה לחתול, אבל אני חושב שגם זה צריך לעשות בדיון אחר.
<נדב גלאון: לכמה זה מספיק?
<נדב גלאון: אני לא יודע להגיד כרגע.
<נדב גלאון: זאת סקירה קצרה של פעילותנו, אני מניח שדברים נוספים יעלו בהמשך.
עמרם מצנע: כן, בבקשה, אפרת.
<אפרת אביאני: אנחנו מגיעים לפה בדיונים על חוק צער בעלי חיים ועל תקנות מכוח חוק צער בעלי חיים אבל כמו שנדב הציג פה קודם, בעצם מתוקף הפעילות של השירותים הווטרינאריים והאחריות לשירותים הווטרינאריים על בריאות בעלי חיים ועל מניעת הפצת מחלות בבעלי חיים ועל הגנה על בריאות הציבור, בעצם אנחנו עוסקים בחקיקה שקשורה לרווחת בעלי חיים גם לא מכוח חוק צער בעלי חיים.
<אפרת אביאני: לדוגמה, בימים האלה נדון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, חוק הפיקוח על מזון לבעלי החיים שאחת ממטרותיו, סעיף המטרות שלו היא הגנה על רווחת בעלי החיים.
<אפרת אביאני: זאת אומרת, בתוך התפקיד שלנו כאחראים על הבריאות, משולבת גם המחויבות של המשרד להגנה על רווחת בעלי החיים והרבה הוראות בחוק הפיקוח על מזון לבעלי-חיים, בכלל התכלית שלהן היא גם הגנה על רווחת בעלי החיים.
<אפרת אביאני: זאת דוגמה אחת.
<אפרת אביאני: דוגמאות אחרות הן בקישור שאנחנו עושים בין תקנות, גם כן, שלא מגיעות לפה, הן מגיעות לוועדת הכלכלה, נגיד מכוח פקודת מחלות בעלי חיים, שקשורות לסמכויות שאנחנו מפעילים מכוח חוק צער בעלי חיים.
<אפרת אביאני: לדוגמה, אם בפני הוועדה הזאת מונחות לאישור תקנות צער בעלי חיים בנושא המתת אפרוחים במדגריות, במקביל אנחנו מקדמים תיקון לתקנות מחלות בעלי חיים במדגריות, מניעת הפצת מחלות במדגריות, בעצם תקנות שעוסקות בפיקוח הווטרינארי במדגריות ובעצם עושים את הקשר בין החובות לפי חוק צער בעלי חיים לחובות הווטרינאריות, ככה שמי שאין לו מתקן מאושר לפי חוק צער בעלי חיים, לא יוכל לקבל היתר הפעלה למדגריה שלו ובעצם זה מתחבר גם לשאלה של האכיפה המנהלית.
<אפרת אביאני: החיבור הזה, של הסמכות שלנו לסגור בית מטבחיים או לסגור משחטה שבכלל פועלים מכוח חוק אחר ולא מקיימים חובות שעניינן רווחת בעלי חיים, זה חיבור שאנחנו עושים בכלל בחקיקה אחרת, שלפעמים לא חברי הכנסת ולא הוועדה הזאת, מודעים לה, אבל זה נעשה כדי להגביר את יכולת האכיפה.