GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רות קלדרון: אז קודם כל לילדים, מכל הסוגים, בכל הגדלים, אבל גם למבוגרים, ולחברה, ולמרחב הציבורי, ולצבא וכולי.
רות קלדרון: הרעיון של שמיטה, כפי שדיברנו בו אתמול, הוא רעיון שהוא מעבר לרק מה שבא לידי ביטוי בחקלאות.
רות קלדרון: רעיון של הגבלת הבעלות או הבעלתנות, רעיון של שום דבר לא בעצם בבעלותנו, וזה תרגול של האדם: כמו שהשבת עושה מימי השבוע, השמיטה עושה בשנים – לעשות שנה אחת בהרפיה, קצת ללכת אחורה, קצת להתעסק יותר ברוח, בפרטי, במשפחה, לא במרוצים, לא בחומר.
רות קלדרון: המהלך הזה הוא מהלך חינוכי קודם כל, כי דברים כאלה אי אפשר לחוקק ולהכריח אנשים לעשות.
רות קלדרון: ובפרויקט שאנחנו חושבים עליו כאן, של שנת השמיטה, יש לו שלושה מהלכים: אחד, סביבתי.
רות קלדרון: יש כאן פחות נציגות מהארגונים הסביבתיים, אבל יש, יחד עם המשרד להגנת הסביבה אנחנו חושבים על כמה ביטויים בשנת השמיטה: גם פתיחת גנים בחינם, כי הכול של כולם, אבל גם הפסקת הדגה לשנה בחופי ישראל כדי לאפשר לדגים שכמעט נכחדו מיתר דיג להשתקם.
רות קלדרון: המהלך הכלכלי חברתי שדיברנו עליו, בעיקר אתמול, מהלך של ניסיון לשיקום 10,000 משפחות שנמצאות בחובות.
רות קלדרון: לעבוד שוב עם העמותות מהמגזר השלישי: "פעמונים", "ידיד", "מקימי" וכולי, לחינוך לניהול כלכלי יותר נכון ולעזרה להעמדת המשפחות על הרגליים.
רות קלדרון: ואז, אחרי שנה של עבודה, מהלך של הסדר חוב שמאפשר להן לא להיעצר בחובות האלה, ולחזור אל המעגל הבריא של משפחות שחיות כלכלית יחד עם כולנו.
רות קלדרון: המהלך השלישי, שאתמול היה יותר קשה לדבר בו, והיום אני מקווה שניכנס יותר לעומקו הוא המהלך החינוכי.
רות קלדרון: יש לנו בערך חצי שנה של הכנה, אבל בניגוד לשמיטה של החובות או ההסדרים הכלכליים שהם לסוף שנת השמיטה, כלומר בתשרי, אחר כך ספטמבר 15, המהלך החינוכי צריך להתחיל בתשרי הזה, בספטמבר הקרוב, וזה לא כל כך הרבה זמן – חצי שנה.
רות קלדרון: אם כי ראינו שמשרד החינוך, אתמול שר החינוך הגיע כבר עם חוברת.
רות קלדרון: אני לא יודעת אם המשרד התאושש לעכל אותה, אבל אני רואה שאתה - - -
רות קלדרון: אתם הכנתם.
רות קלדרון: כל הכבוד לכם.
רות קלדרון: זה היה מאוד מרשים.
רות קלדרון: אז בואו נתחיל לשמוע את הארגונים של ההתחדשות היהודית, איזה רעיונות מסתובבים בחללם, ואחר כך נראה האם הארגונים הממסדיים יותר מתאים להתחבר ולעבוד ביחד.
רות קלדרון: השר עוד לא דיבר על תקציבים אז אנחנו לא יודעים איך לבטא את זה, אבל בואו נתחיל עם הרעיונות ונגיע לחומר.
רות קלדרון: אני מבקשת להתחיל דווקא עם "פנים".
רות קלדרון: ירון קנר, בבקשה.
<ירון קנר: תודה.
<ירון קנר: תקציבים זו מילה חשובה.
רות קלדרון: בוא נתחיל בה.
<ירון קנר: נתחיל בה.
<ירון קנר: בה תלויים הרבה דברים.
<ירון קנר: "פנים" זה איגוד של 47 ארגונים שכוללים פחות או יותר את רוב תחומי ההתחדשות היהודית, ומחולקים לפי סוגי הפעילות: ארגוני בתי מדרש, ארגוני קהילות, וארגוני בתי ספר או ארגונים חינוכיים, שהם אלו שרלוונטיים – החלק השלישי – הם אלו שרלוונטיים לפרויקט הזה, לדעתנו.
<ירון קנר: אם כי אפשר למצוא גם בארגונים האחרים, ובייחוד בארגוני בתי המדרש, כוחות שיוכלו להצטרף בייחוד בעבודה מול מכינות או בחינוך הבלתי פורמלי.
רות קלדרון: אני הייתי רוצה לחשוב שבינתיים כולם שותפים, - -
<ירון קנר: שכולם קשורים.
רות קלדרון: - - רק צריך למצוא באופן יצירתי במה.
<ירון קנר: נכון.
<ירון קנר: כל מי שרוצה ויכול לתרום, ומתאים למה שנתווה.
<ירון קנר: אני רוצה לומר עוד מילה על הפרויקט הזה בהיבט החינוכי, בשונה אולי מההיבטים האחרים: את הזכרת את ההבדל מבחינת מתי מתחיל החינוכי מתי מתחיל השאר, צריך גם להסתכל מתי זה מסתיים.
<ירון קנר: זאת אומרת, הזרעים שאנחנו זורעים עכשיו הם יהדהדו, לדעתי, אמורים להדהד לפחות לעשור או שניים קדימה מבחינת התפיסה של שנת השמיטה במערכת החינוך, ואולי גם להשפיע - - -
רות קלדרון: אנחנו מנסים לחדש פה דבר שנשאר, שפעם בשש שנים יש שנת שמיטה, וכל שש השנים, כן, מתכוננים אליה.
<ירון קנר: מתכוננים לקראת שנת השמיטה.
<ירון קנר: אבל זו מהפכה מחשבתית – להתייחס למושג דתי, ואני מקווה שזה ישליך.
<ירון קנר: לנו בהתחדשות היהודית זה בדיוק מה שאנחנו מנסים לעשות.
<ירון קנר: אני מקווה שזה ישליך על מושגים דתיים אחרים כדי שנוכל לראות בהם רלוונטיות הרבה יותר רחבה לציבור, ולחפש את העקרונות או את הערכים שבסיסם, שבהם אנחנו יכולים להשתמש.
<ירון קנר: אז מה הם הערכים שבסיס השמיטה?
<ירון קנר: ואיך אנחנו כארגוני התחדשות יהודית יכולים להשתלב בהם?
<ירון קנר: אז דובר על הערכים המיידים שזה הערך הסביבתי.
<ירון קנר: הרי מדובר במקור על מנוחת האדמה.
<ירון קנר: והפרויקטים הוצגו וכולי.
<ירון קנר: וכאן באמת אני חושב שנוכל לספר על מנוחת האדמה, ולחנך את התלמידים לערכים אקולוגיים וסביבתיים מההקשר היהודי, של הזווית היהודית, מה יש ליהדות לומר, לא רק בהקשר של שמיטה אלא במגוון רחב מאוד של מצוות והלכות שקשורות ליחס האדם לעולמו בכלל.
<ירון קנר: למה שנקרא: תיקון עולם.
<ירון קנר: במובן של צדק חברתי בוודאי יש ליהדות לומר הרבה, לא רק בהקשר הספציפי של שמיטת חובות אלא בכלל ביחס לניהול כלכלי של החברה ושל האדם.
<ירון קנר: וכאן אנחנו היינו רוצים מעט להרחיב את זה.
<ירון קנר: השר חילק את זה למעגלים ראשונים – מעגל ראשון, שני, שלישי, ובמעגל השני ציין חינוך פיננסי.
<ירון קנר: חינוך פיננסי - - -
רות קלדרון: שר החינוך נתן אתמול חוברת של מימוש לקראת השמיטה, איזו הם מתכוונים.
<ירון קנר: לקראת שמיטה ישראלית, - - - ראשונה.
<ירון קנר: אני חושב שהאתגר הגדול ביותר שלנו הוא דווקא בהקשר הזה, של חינוך פיננסי, כי הוא הדבר הרלוונטי ביותר והחשוב ביותר לבני נוער.
<ירון קנר: וחינוך פיננסי, בדרך כלל מדברים עליו בשיעורי אזרחות, וזה איך לנהל חשבון בנק ואיך לא להיכנס לאוברדרפט אחרי הצבא, ופחות נוגעים במה שקשור לתלמידים עצמם, בחיים שלהם כבר היום: לתרבות הצריכה שלהם, לתרבות המותגים, איך הם תופסים את מושג הכסף, לתרבות השפע, צריכה - - -
רות קלדרון: בר-מצווש.
<ירון קנר: בת-מצווש, בכלל תרבות האירועים.
<ירון קנר: זה חלק מתרבות הפנאי הכללית של בני הנוער שלנו, ושל איך שאנחנו רוצים שהם יתייחסו בכלל לחומר ולאיזון בינו לבין רוח בצורה שהיהדות מלמדת אותנו.
רות קלדרון: מר ירון קנר, אנחנו צריכים להתחיל להתכנס לזמנים של ועדה.
<ירון קנר: כן.
<ירון קנר: אז זהו.
<ירון קנר: זה באופן כללי שני הנושאים שאני חושב שנוכל לתרום בהם, ארגוני ההתחדשות היהודית.
<ירון קנר: כמו שאמרתי אתמול, אני חושב שנוכל לעבוד במגוון גילאים.
<ירון קנר: זאת אומרת, גם מול בתי הספר היסודיים, גם מול התיכונים, וגם מול המכינות או אפילו מבוגרים בחינוך הבלתי פורמלי או סדנאות הסמינרים.
רות קלדרון: כשאתה רואה את משרד החינוך, האם התכנית הזאת מתאימה?
רות קלדרון: כלומר, יש כאן מבחינתך תואם.
<ירון קנר: אני לא חושב שארגונים, וזה איזשהו כלל מנחה שלנו בעבודה מול בתי הספר, של כל הפרויקטים שלנו: של בארי, של - - -, של גשר, - - - מחליפים את משרד החינוך.
<ירון קנר: אנחנו מסייעים בדברים שמשרד החינוך.
<ירון קנר: אנחנו גם, בדרך כלל, לא עובדים ישירות מול תלמידים, אנחנו מנחים צוותי הוראה.
<ירון קנר: למרות שבפרויקט הזה יכול להיות שמתאים גם להשתלב בסדנאות ובימי עיון שבהם דובר על - - - ילדים בנושא שמיטה, עינת דיברה אתמול וכולי.
<ירון קנר: אז יכול להיות שפה גם יש משמעות לקשר ישיר עם התלמידים בפרויקטים ספציפיים.
<ירון קנר: אני חושב שלפחות בחלק מהנושאים שהשר ציין, במעגל הראשון והשני יש לנו רלוונטיות מאוד גדולה ונשמח להשתלב.
<ירון קנר: הכול תלוי כמובן גם במתווה המדויק ובתקצוב.
רות קלדרון: מר מרדכי בר אור.
<מרדכי בר אור: בוקר טוב.
<מרדכי בר אור: המוקד של "קולות" בשמיטה זה עיסוק עם בעלי הברכה הגדולים, וזה אנשי העסקים ואנשי העושר שאליהם עיקר השמיטה מופנית.
<מרדכי בר אור: זה הגרעין הכי קשה לפצח אותו, ואני חושב שזה גרעין שצריך להשתדל מאוד לפצח אותו.
<מרדכי בר אור: השמיטה היא לא מצווה שכולם מחויבים בה ברמה המקרית.
<מרדכי בר אור: זה בעיקר מופנה לאנשים שזכו להתברך.
<מרדכי בר אור: אני חושב שהשמיטה היא דרישה מאנשי הברכה ללכת פנימה.
<מרדכי בר אור: זה אזור המיקוד שלנו.
<מרדכי בר אור: אני מסכים עם מר ירון קנר.
<מרדכי בר אור: אני חייב לומר שהנושא - - - את זה - - - ישר עם משרד החינוך – אני חושב שתאוות הממון הוא נושא שצריך לעסוק בו בשמיטה.
<מרדכי בר אור: אני חושב שנושא שבין דתי, בין חילוני, לא חשוב איפה אתה חי זה יצר מרכזי באדם.
<מרדכי בר אור: אגב, יצר מאוד בריא ביסודו.
<מרדכי בר אור: אני בעד היצר הזה.
<מרדכי בר אור: אבל הגבולות שלו, העבודה איתו, אני חושב שזה דבר שאפשר לחשוב עליו בצורה פשוטה, לא בצורה מעמיקה.
<מרדכי בר אור: פה צריך אנשי שיווק – איך משווקים את צמצום היצריות של מותגים וכולי וכולי.
<מרדכי בר אור: תראו, איכות הסביבה הוא נושא שכל השנים צריכים לעסוק בו.
<מרדכי בר אור: שמיטה, כמו השבת, אומרת שהיא לא כל הזמן.
<מרדכי בר אור: שש שנים אתה נמצא באיזשהו מרוץ לאשליה, ושנה אחת אתה עושה.
<מרדכי בר אור: את התזוזה הזו צריך לחדד בשמיטה.
<מרדכי בר אור: ואני מסכים, אני חושב שאם צריך לחדד את הכול, לא הייתי משקיע דווקא בניקיון ארץ ישראל בשנה הבאה, זה רעיון שעלה.
<מרדכי בר אור: הייתי מנסה לחשוב איך אפשר בעולם שהמרוץ אחר הקניינים והממון הוא כזה מרכזי, איך עושים בו תפנית קטנה.
<מרדכי בר אור: אם משהו כזה יקרה בשנה הבאה אני חושב שעשינו המון.
<מרדכי בר אור: אבל זו הצעה שלי, ואני אומר שוב: היצר הזה הוא בעיניי אחד היצרים של המאה ה-21, והשמיטה אמורה לגעת בעידון היצר הזה.
רות קלדרון: אני מאוד אוהבת את זה.
רות קלדרון: אני רוצה רק להוסיף שנדמה לי שמבחינה חינוכית אנחנו בדיוק נמצאים בפרשת דרכים בין ישראל פרוטסטנטית, שהתייחסה אל עשירים כאל:
רות קלדרון: אם הם עשירים בטח עשו משהו רע - - -
<קריאה: או שהאל בחר בהם.
רות קלדרון: לא, סליחה, אתה צודק.
רות קלדרון: היינו עד עכשיו קתולים.
רות קלדרון: בכל אופן, היינו עד עכשיו בתפיסה שהעניים, להם ניתנה הארץ, והעשירים הם חטאים מסוג מסוים.
רות קלדרון: ואנחנו עוברים באמת לתפיסה פרוטסטנטית אמריקאית, שאם הם עשירים כנראה הם עשו משהו טוב.
רות קלדרון: והמהלך הזה אצל הילדים, יש לנו כאן אפשרות להתערבות חינוכית לעשות כאן איזה איזון, שעושר הוא, כמו שאתה אומר: יצר טוב, אבל העשיר הוא לא בהכרח.
רות קלדרון: נורא חשוב.
רות קלדרון: האמת שזו חשיבה מאוד מקורית.
<מרדכי בר אור: זו ברכה.
רות קלדרון: בבקשה.
רות קלדרון: אני חושבת שאתם באמת, מכון התורה והארץ, הייתם ראשונים בעניין השמיטה בפעם שעברה, ונתתם לנו הרבה השראה.
רות קלדרון: אז בבקשה תספר קצת, גם על המכון וגם על מה שעשיתם, וגם את שמך בשביל הגברת יהודית גידלי.
<עמיטל בראלי: שמי עמיטל בראלי, אני ממכון התורה והארץ.
<עמיטל בראלי: מכון התורה והארץ עוסק בשמיטה.
<עמיטל בראלי: הזכרת לפני כן ממתי התחילו להתארגן.
<עמיטל בראלי: אנחנו עסוקים בשמיטה קרוב לשנתיים-שלוש לפני השמיטה.
<עמיטל בראלי: הזווית שאנחנו עסוקים בה, אולי בניגוד לרוב הנמצאים בו, היא זווית קודם כל הלכתית.
<עמיטל בראלי: הנושא של החינוך הוא נושא מסוים, חלק מסוים מתוך התפיסה הכוללת של מכון התורה והארץ.
<עמיטל בראלי: אבל אם מדברים על השמיטה בערכים הנוספים שיש לה, שכמובן גם זה נמצא בתוך הסל של השמיטה, אנחנו, בראש ובראשונה, מתעסקים בצדדים הפשוטים של אנשים שיהיה להם, שמעוניינים בכשרות, בשנת השמיטה איך לאכול את הפירות ואיך לאכול את הירקות.
<עמיטל בראלי: אנחנו מדריכים את החקלאים.
<עמיטל בראלי: אנחנו שולחים להם חוברות הסברה, כמובן בתיאום עם משרדי הממשלה.
<עמיטל בראלי: ואנחנו מסתכלים על השמיטה כמכלול, ובראש ובראשונה בצד הפשוט של השמיטה.
<עמיטל בראלי: וכאן אולי באמת חשוב להעיר שאני לא בטוח שכל ילד בישראל יודע מה זו שמיטה בערך המובן, שמי שיקרא את הדברים בשמיטה, את הדברים בפרשות, אז יש מובן מאוד פשוט לשמיטה: שמיטת קרקעות כפשוטה.
<עמיטל בראלי: כמובן, עם הצדדים, איך שמתנהלים הדברים כיום.
<עמיטל בראלי: וכאן אני אכנס לצד החינוכי – מה מכון התורה והארץ עוסק בצדדים החינוכיים בנושאים של השמיטה.
<עמיטל בראלי: אנחנו בשיתוף עם הנהלת חמ"ד, קודם כל, כותבים חומרי לימוד במשרד החינוך לנושא השמיטה.
רות קלדרון: זה מכון פרטי?
רות קלדרון: של מי המכון הזה?
<עמיטל בראלי: המכון זו עמותה, כן?
<עמיטל בראלי: עמותה שקיימת 25 שנה, והיא מתעסקת בנושאים של מצוות התלויות בארץ ככלל.
<עמיטל בראלי: אני קצת אדגיש: אנחנו בשמיטה מסתכלים גם על השמיטה במכלול הרחב של הדברים.
<עמיטל בראלי: מאוד חשוב לנו שטובת החקלאים תהיה בשמיטה, לכן אנחנו רואים איך - - - משמעותי שהחקלאות תוכל להימשך בשנת השמיטה.
רות קלדרון: היום אנחנו מדברים על הצד החינוכי.
רות קלדרון: אז במה המכון שלכם יכול להיות רלוונטי למשרד החינוך, לצבא?
<עמיטל בראלי: אנחנו כבר עובדים בשיתוף פעולה עם משרד החינוך בנושאים של כתיבת חומרי לימוד, חומרי הוראה, לבתי ספר, לכיתות א' עד ז'.
רות קלדרון: יש לך דוגמאות במקרה פה?
<עמיטל בראלי: יש לי במחשב.
רות קלדרון: אז אנחנו נגיע לזה במחשב.
<עמיטל בראלי: אז זה עובד בשיתוף פעולה עם הנהלת חמ"ד, ואנחנו כבר קרוב לשנה סביב הנושא הזה.
רות קלדרון: זאת אומרת, רק ילדים דתיים בעצם מקבלים את החומר הזה.
<עמיטל בראלי: את החומר הזה שאנחנו – כן.
<עמיטל בראלי: זה בעיקר לאוכלוסייה הדתית.
<משה זעפרני: - - - לחינוך הדתי.
רות קלדרון: מה?
<משה זעפרני: התכניות – יש חלוקה בחינוך הדתי בין שני המכונים: אחד, לבתי הספר היסודיים, ואחד לעל יסודיים.
<משה זעפרני: כלומר, אין כבר.
<משה זעפרני: זה מופיע בתכנית שהשר הביא.
רות קלדרון: אני פשוט חושבת על הילדים שאינם בחמ"ד.
<קריאה: זה אנחנו.
<קריאה: נגיע אליי.
<משה זעפרני: אז יש לנו גם תכנית - - -
רות קלדרון: אז אוקיי.
רות קלדרון: תיכף אתה.
רות קלדרון: אתה תדבר הבא ואתה תסביר לנו.
<עמיטל בראלי: בנוסף, אנחנו גם כן מקימים באזור הכפר הירוק מתחם שבו אפשר יהיה לראות את הדברים, את הנושאים של השמיטה – איך הדברים התנהלו בעבר, איך הדברים היו.
<עמיטל בראלי: זה משולב עם אטרקציות בנושאים של השמיטה.
<עמיטל בראלי: זה דווקא - - -
רות קלדרון: אתה בקשר עם הרב רימון?
רות קלדרון: זה אותו פרויקט?
<עמיטל בראלי: לא, זה פרויקט - - -
רות קלדרון: אתם יודעים אחד מהשני?
<עמיטל בראלי: אני כן.
<עמיטל בראלי: אנחנו מכירים את הרב, ואת הפרויקט של הרב רימון.
רות קלדרון: לא, את הפרויקט של הגן הבוטני.
<עמיטל בראלי: כן, כן, זה משהו אחר.
<עמיטל בראלי: לכן אמרתי, זה משולב עם אטרקציות.
<עמיטל בראלי: כלומר, זו למידה פלוס חוויה, וכאן זה מיועד לאוכלוסייה הכללית, לאו דווקא לאוכלוסייה הדתית.
<עמיטל בראלי: הפרויקט הזה בא לנגוע גם בערכים נוספים של השמיטה, של לגעת בטבע: לצד החקלאי ובצד של בעלי חיים, וזה פרויקט שאנחנו עובדים עליו עכשיו.
רות קלדרון: גם זה עם משרד החינוך?
<עמיטל בראלי: - - - מהפרויקט.
<עמיטל בראלי: זה לא הופיע עדיין בתכנית של השר – מה שהוצע פה לפני כן.
<עמיטל בראלי: כל עוד שלא היינו סגורים על הנושא לא רצינו - - -
רות קלדרון: אני שואלת האם משרד החינוך מזמין אתכם לעשות את זה?
<עמיטל בראלי: אנחנו לא עובדים לפי הזמנות של משרד החינוך.
<עמיטל בראלי: אנחנו פועלים לקדם.
<עמיטל בראלי: אנחנו עובדים בתיאום עם משרד החינוך.
רות קלדרון: אני אשאל בצורה יותר גסה: מי מממן את זה?
<עמיטל בראלי: זהו, זו שאלה טובה.
<עמיטל בראלי: טוב שאת שואלת את השאלות ואני עונה את התשובות.
<עמיטל בראלי: כרגע, אנחנו מקימים את היוזמה.
<עמיטל בראלי: אין לנו כרגע גוף מממן לנושא הזה.
רות קלדרון: מעניין.
רות קלדרון: אמיצים.
<עמיטל בראלי: עוד נקודה נוספת שאנחנו עובדים עליה זו מדרשה ניידת שמסבירה את נושא השמיטה.
<עמיטל בראלי: אם אנחנו מגיעים לבתי הספר – בתי ספר שאין להם יכולת לשלוח תלמידים אלינו, אנחנו מגיעים אליהם עם משאית – אפשר לקרוא לזה ככה – עם חומרים בנושא של השמיטה.
<עמיטל בראלי: כמובן גם פה אנחנו מדגישים יותר, זה מיועד יותר לאוכלוסייה הדתית כי - - - מדגישים את הצדדים ההלכתיים.
<עמיטל בראלי: ודבר אחרון שאנחנו עובדים עליו, שגם פה אנחנו מאוד-מאוד נצטרך סיוע – אנחנו מפיקים סרט שמשלב ציונות ושמיטה, התמודדות של העלייה הראשונה עם כל נושא השמיטה ונושא המושבות.
<עמיטל בראלי: סרט מלא באורך של 60 דקות.
<עמיטל בראלי: הדבר הזה, כמובן, הרציונל, התוכן, המהות קיימת.
<עמיטל בראלי: אנחנו גם בנושא הזה מחפשים שותפים.
רות קלדרון: אני מעבירה את רשות הדיבור למשרד החינוך.
רות קלדרון: אני רק רוצה לומר מאוד באופן שקוף: מאוד חשוב לי שהשמיטה הזאת לא תהיה רק של דתיים.
רות קלדרון: מאוד חשוב לי קודם כל מצד העניין והתוכן, שלא נאבד אנחנו, חלק גדול מהעם, את הרעיון הנפלא הזה, וכמובן שהתקציבים לא ילכו לחצי העם.
רות קלדרון: משהו פה לא מוסרי.
<משה זעפרני: אוקיי.
<משה זעפרני: ברור לך שכיוונו, קודם כל.
<משה זעפרני: אני רוצה, קודם כל, להתחיל עם האגף שלי.
<משה זעפרני: אצלי באגף יש את כל לימודי היהדות: תנ"ך, תורה שבעל פה ומחשבת ישראל – גם ממלכתי וגם ממלכתי דתי.
<משה זעפרני: ואצלי יושבים גם לימודי האיסלם, הנצרות, מורשת דרוזית ועוד.
<משה זעפרני: כלומר, כולם יושבים ביחד, בכפיפה אחת, וכולם מדברים האחד עם השני, והדיון הוא דיון פדגוגי.
<משה זעפרני: וזה מה שאנחנו עושים במזכירות הפדגוגית – אנחנו מחפשים לתת מענה לכל תלמידי ישראל, לא משנה מאיזו דת, מאיזה לאום, ולא משנות השקפות עולם.
<משה זעפרני: מה שמעניין אותנו זה להגיע לכל תלמיד, שהלמידה תהיה למידה משמעותית, שהלמידה תיגע לחייהם.
<משה זעפרני: אנחנו מדברים גם על חינוך פורמלי וגם על חינוך לא פורמלי.
<משה זעפרני: אנחנו רואים את התלמיד מבוקר עד ליל.
<משה זעפרני: ותחת תפיסות העולם האלה אנחנו ניסינו לבנות תכנית שנוגעת בשמיטה.
<משה זעפרני: אגב, אני רוצה לומר לך שישבתי שלשום עם מנהל החינוך הערבי כדי לראות אולי אנחנו יכולים גם בנושא השמיטה למצוא משהו משותף, לא רק למכור את הפירות לערבים ושהם ימכרו את זה ליהודים.
<משה זעפרני: רצינו לנסות תחת הערכים שהשמיטה מבטאת, לנסות למצוא נקודות משותפות, ואנחנו נושיב על זה צוות.
רות קלדרון: מצוין.
<משה זעפרני: אוקיי?
<משה זעפרני: עכשיו, מה אנחנו הולכים לעשות במשרד החינוך, מעבר ללמידה הבסיסית של מהי שמיטה שהתחילה אצל כולם.
<משה זעפרני: אנחנו מדברים על כמה מעגלים: המעגל האחד עוסק בלמידה הפורמלית.
<משה זעפרני: זה צריך לנגוע בכל תכניות הלימודים הרלוונטיות.
<משה זעפרני: את הזכרת את החינוך הפיננסי.
<משה זעפרני: אני אזכיר גם את הנושא של מדעי הסביבה, אני אזכיר גם את הנושא הזה של חקלאות.
<משה זעפרני: מעבר לזה שיילמד בתנ"ך, ובמחשבת ישראל ובתורה שבעל פה, גם בתפיסות אחרות - - -
<קריאה: תרבות ישראל.
<משה זעפרני: כמובן.
<משה זעפרני: שיילמד בתפיסות אחרות.
<משה זעפרני: אנחנו נביא דילמות לתלמידים בנושא שוויון – שחרור העבדים, למשל.
<משה זעפרני: הנושא הזה של שוויון – שנה שביעית שמשחררים עבדים או נותנים הזדמנות לעני, הוא נושא מאוד חשוב בעינינו.
<משה זעפרני: צריך להדגיש אותו.
<משה זעפרני: אז אנחנו נדגיש את זה בכל מערכת החינוך.
<משה זעפרני: בכלל אנחנו עובדים כבר שנה וחצי על שילוב ערכים בלמידה, ולצורך זה הכשרנו מנחים שעוברים בבתי ספר ומשלבים את הנושא הזה של הערכים בכל תכניות הלימודים: גם בלימודי המדעים, גם בלימודי השפות.
<משה זעפרני: שנת השמיטה היא הזדמנות מאוד גדולה בשבילנו לשלב את הערכים שהשמיטה מבטאת בתוך הלמידה וגם מחוץ ללמידה.
רות קלדרון: ותסביר לי דרך מי זה יגיע.
רות קלדרון: אם עד עכשיו לא לימדו, אז איך המורים יידעו ללמד?
<משה זעפרני: זה יגיע על ידי זה שאחרי שאנחנו נסגור את כל התכניות עם המפמ"רים, ויושבים צוותים, גם אתמול וגם שלשום וגם יישבו מחר – זה יעבור עוד למורים דרך השתלמויות.
<משה זעפרני: זה יעבור למורים דרך השתלמויות, זה יעבור למורים דרך המפמ"רים – מפמ"רים: המפקחים האחראים על המקצועות – זה יעבור דרך מינהל חברה ונוער שאחראי על החינוך הלא פורמלי.
רות קלדרון: זאת אומרת, אתה תעשה השתלמויות למפמ"רים וכולי, והם יעבירו את רעיון השמיטה.
<משה זעפרני: אני יושב עם המפמ"רים.
<משה זעפרני: כלומר, מפמ"רים הם חלק מהצוות שלי, ואנחנו אחר כך נעביר את זה בהשתלמויות לאגפים.
<משה זעפרני: אנחנו מדברים על דוגמה של דיון שהיה אתמול.
<משה זעפרני: אנחנו מנסים להכין שבעה סרטים שיעסקו בנושאים שונים, ערכיים: הזכרתי שוויון, הנושא הזה של חירות.
<משה זעפרני: שבעה סרטים – אנחנו פשוט עובדים על זה כרגע – שאלה דיונים שיהיו בכיתות סביב הנושא הזה של שמיטה.
<משה זעפרני: אז אנחנו רוצים שזה יהיה מאוד משמעותי, וסביב זה אנחנו נביא גם את הקטעים מן המקורות, גם דילמות מהחיים – שתלמידים יוכלו להתמודד ולהביע עמדה ולצאת עם זה מהכיתה, עם מסר לחיים, שזה מסר משמעותי - - -
רות קלדרון: אתה מרגיש שזה אפשרי מעכשיו לתשרי להכין תכנית לימודים משמעותית בשמיטה?
<משה זעפרני: קודם כל, אנחנו לא הולכים להכין את כל החומרים עכשיו – יש חומרים שנבנו, יש חומרים שאנחנו עובדים עליהם במהלך השנה, יש לנו מדפים מתוקשבים, אנחנו הולכים לפתוח אפשרויות.
<משה זעפרני: היום אנחנו עובדים הרבה בצורה מתוקשבת.
<משה זעפרני: ומורים מציעים, ואנחנו מעלים את זה על מדפים וירטואליים, וזה יכול לעבור מבית ספר לבית ספר בצורה מאוד קלה.
<משה זעפרני: אינסוף תכניות נעשות.
<משה זעפרני: זה אפשרי.
<משה זעפרני: בהחלט אפשרי.
רות קלדרון: אני רוצה לשמוע את מט"ח, ואחר כך לראות אם יש אפשרות לקשר בין - - -
<משה זעפרני: מט"ח, אגב, שותף שלנו - - - הווירטואלי.
רות קלדרון: כן, בבקשה.
<יכין אפשטיין: מט"ח כבר בתכנית של 2014 היה לו ברור שהוא הולך לפתח חומרים עבור השמיטה.
<יכין אפשטיין: נעשתה ישיבה – כמו שנאמר – במשרד עם כל ראשי התחומים שקשורים לנושא הזה: זה אזרחות, וגאוגרפיה, ותרבות ישראל וגם חינוך לשוני, מתוך מטרה שכל תחום ייקח וייפתח מערכי שיעור, פעילויות.
<יכין אפשטיין: ובדיוק השאלה ששאלת את מר משה זעפרני לגבי המהירות: היום אנחנו עובדים בהרבה מאוד דברים מעכשיו לעכשיו.
<יכין אפשטיין: זאת אומרת, תוך שלושה-ארבעה שבועות עולים מערכי שיעור, עולות פעילויות אינטראקטיביות, ומפותחות השתלמויות.
<יכין אפשטיין: ברור שבשביל לעשות פעולה משמעותית ומקיפה יש לעבוד בשיתוף עם משרד החינוך, כמו שאנחנו עושים כל הזמן, והמטרה שלנו היא באמת לפנות למפמ"רים בשביל לעשות כבר בקיץ השתלמויות להכשרת מורים בתחומים האלה ולמקד.
<יכין אפשטיין: כמו שהמשרד דיבר על יום בחודש או איזשהו משהו יותר מוגדר בתוך בתי הספר שיועד לשמיטה, אבל בתוך תכניות הלימודים הקיימות.
<יכין אפשטיין: מה הכוונה?
<יכין אפשטיין: אם בגיאוגרפיה לומדים היום על גלובליזם ועוסקים בתנודה של אנשים ובחוסר החיבור לקרקע, פה אנחנו מנסים לדבר מה המשמעויות; פותחים את הדברים – מה המשמעויות של החיבור לקרקע, מה הערך של קרקע, מה הערך של אדמה, מה הערך של מחצבים ודברים דומים; או נעבור לדברים בתחום האזרחות שהם מאוד-מאוד ברורים, אזרחות וחינוך אזרחי – אזרחות זה בתיכון.
<יכין אפשטיין: חינוך אזרחי זה בגילאים היותר נמוכים – שברור גם במעמדו של האני בנושא הזה של חלוקת נכסים, בנושא של שוויון בעיני החוק ובעיני אנשים.
<יכין אפשטיין: באמת, איזשהו נושא של פריסה אבל מתוך הבנה שאין פה מטרה לשנות את תכנית הלימודים for good, אלא ללכת ולבחור בתוך תכנית הלימודים ופשוט לצבוע את זה באור המיוחד של שנת השמיטה ולהגיד: הנה, אתם יודעים, מה שאנחנו לומדים, מה שאותה כיתה למדה בשנה שעברה, בדיוק אותו דבר, אבל בואו, נחבר את זה לעוד כמה מקורות, עוד כמה דברים, ונראה מאיפה זה יוצא ולאן זה הולך, וזה מניסיון לעשות פעם, כל בית ספר פעם בשנה, בשנה הזאת, איזשהו אירוע שאוסף את הכול, וכל כיתה תביא ותדגים אחד מהערכים בכמה דברים.
רות קלדרון: ישבתם כבר, מבחינה ערכית מה זאת השמיטה?
רות קלדרון: במט"ח החלטתם על איזה ערכים?
<יכין אפשטיין: המטרה היא שכל תחום ייקח את הערכים שנמצאים אצלו.
<יכין אפשטיין: תרבות ישראל יכולה לקחת את הכול, ואזרחות.
<יכין אפשטיין: החיבור לקרקע פחות נמצא היום בתכנית הלימודים של חינוך אזרחי לאזרחות, אבל מצד שני שוויון נמצא שם, אז הם יותר ידגישו.
<יכין אפשטיין: ניסיון שלישי: בואי נגיד, חלוקה – איזשהו ניסיון שכל אחד ייקח וכל אחד יפתח, וזה פחות יהיה תכנית אחת כוללת שתשנה - - -
רות קלדרון: אבל המילה הזאת קיימת בחומרי הלימוד של מט"ח לתלמידים חילונים?
רות קלדרון: הם יודעים מה זו שמיטה בכלל?
<יכין אפשטיין: היום, נכון להיום לא.
<קריאה: בוא נתחיל מהמורים.
<קריאה: זה היה לפני תכנית תרבות ישראל.
משה גפני: מה היה בשמיטה הקודמת?
<יכין אפשטיין: אני לא יודע מה היה בשמיטה הקודמת.
<יכין אפשטיין: אני לא חושב שפותח חומר ייעודי.
<יכין אפשטיין: פותחו חומרים אז למורשת.
<יכין אפשטיין: היו לימודי מורשת.
<יכין אפשטיין: יש שם חומרים - - -
משה גפני: משרד החינוך טיפל בזה בשמיטה הקודמת?
רות קלדרון: בחמ"ד, נראה לי.
<קריאה: עוד לא היה מקצוע - - -
<קריאה: עוד לא היה תרבות ישראל בשמיטה - - -
<קריאה: אבל עסקו בשמיטה.
<משה זעפרני: לא, זה לא שייך לתרבות ישראל.
<משה זעפרני: זה מופיע בתכנית הלימודים, גם בתנ"ך וגם בנושאים אחרים, - -
<יכין אפשטיין: עוד לא עסקו בזה - - -
<משה זעפרני: - - אבל לא עסקו בזה כנושא.
<משה זעפרני: לא עסקו בזה כנושא.
<משה זעפרני: אנחנו מתכוונים - - -
משה גפני: למה עכשיו?
משה גפני: למה עכשיו כן ואז לא?
<קריאה: כי יש פתיחות וגמישות בציבור החילוני לעסוק בנושא הזה - - -
משה גפני: אני שואל, אבל - - - למה משרד החינוך בפעם הקודמת לא ועכשיו כן?
<קריאה: שהוא מתפתח.
<קריאה: הוא מתפתח בצורה חיובית.
משה גפני: רק שאם היה איזה שינוי דרמטי משהו.
רות קלדרון: שי פירון קוראים לתשובה.
<משה זעפרני: קודם כל, זה מאוד מסתנכרן לנו עם הפרויקט של השר – "האחר הוא אני", והנושא של השמיטה מזמן יחס גם לאחר.
<משה זעפרני: ויש רוח השר גם כן.
<משה זעפרני: אי אפשר לבוא ולהגיד ש-.
<משה זעפרני: וברגע שנושא עולה המשרד יושב ברצינות ומנסה לקדם אותו.
<משה זעפרני: אישית אני חושב שזה נושא מאוד חשוב שיכול - - -
משה גפני: טוב, גם אני חושב שזה נושא חשוב.
משה גפני: לא זאת הייתה השאלה.
משה גפני: השאלה מה קרה מהשמיטה הקודמת לשמיטה הזאת?
<קריאה: הרבה דברים.
משה גפני: אם אני אהיה חבר כנסת אני ארצה לדעת – לא ערכים, מה קרה?
<משה זעפרני: אני לא טיפלתי בזה בשמיטה הקודמת, לכן אני לא יודע להגיד לך למה לא עלה בשמיטה הקודמת.
<משה זעפרני: מה שאני יכול להגיד לך שאנחנו חושבים שזה נושא חשוב, לכן הוא עלה עכשיו.
רות קלדרון: אני רוצה לשאול את הצבא ואחר כך נמשיך.
רות קלדרון: כמובן, חבר הכנסת משה גפני, מתי שאתה רוצה.
משה גפני: לא, לא, התעניינתי, באתי.
משה גפני: אני באמצע ועדות אחרות.
רות קלדרון: אני שמחה שבאת.
רות קלדרון: מה עושים בצבא?
רות קלדרון: אני קיוויתי שיבוא גם מישהו מהחינוך, כי הרי רבנות וחינוך זה שתי ידיים של הצבא.
רות קלדרון: תגיד מה אתם עושים בשמיטה.
<ארז מדמון: כן, כן, אבל אני רב אכ"א ששייך גם לחיל החינוך, אז נראה לי שזה בסדר.
רות קלדרון: אז אתה אחד מהם.
רות קלדרון: שניים במחיר אחד.
רות קלדרון: כן, בבקשה, מה עושים בצבא?
<ארז מדמון: רב אגף כוח אדם.
<ארז מדמון: ארז מדמון, רב אגף כוח אדם.
<ארז מדמון: אז קודם כל אני אתחיל מזה ש"קרבה שנת השבע שנת השמיטה", זה מה שהתורה אומרת, וברוך השם שנאספים כולם יחד כאן כדי לדבר ולנסות להנחיל ערכים לכל העם.
<ארז מדמון: ובהקשר הזה של "איזשהו עשיר?
<ארז מדמון: השמח בחלקו", אז אולי מבינים את זה שאדם עני טוב להיות שמח בחלקו, אבל אפשר להסביר את זה גם: "איזשהו עשיר?" – גם העשיר שהוא עשיר צריך להיות שמח בחלקו, וזו חוכמה אולי יותר גדולה מאשר העני בהקשר הזה של היצרים בכל מה שדיברו פה, ואני מסכים באמת עם כולם.
משה גפני: עשיר השמח בחלקו זה די נדיר, אבל זה רעיון טוב מה שאמרת.
<ארז מדמון: חבר הכנסת משה גפני, זה ראש הישיבה שלי בשיעור על פרקי אבות היה אומר את זה: "איזשהו עשיר?
<ארז מדמון: השמח בחלקו".
<ארז מדמון: הוא אמר: אפשר להיות עשיר אבל להיות שמח בחלקך.
<ארז מדמון: זה מאוד חשוב.
משה גפני: נדיר, נדיר, אבל כן, יכול לקרות.
<ארז מדמון: "מרבה נכסים מרבה דאגה".
משה גפני: "יש לו מנה רוצה מאתיים".
<ארז מדמון: נתחיל עם היערכות צה"ל, ואולי ניכנס אחרי זה קצת לצבא - - - וכל מה שקשור בזה.
<ארז מדמון: אז כמובן שצה"ל נערך מבעוד מועד, כבר מהשנה שעברה, לכל הסיפור של שנת השמיטה.
<ארז מדמון: יש לנו הרבה משמעויות בהקשר של האוכל.
<ארז מדמון: בסוף אנחנו צבא העם.
<ארז מדמון: יש לנו את כל האוכלוסיות בצבא ההגנה לישראל, ברוך השם.
<ארז מדמון: אנחנו צריכים לתת פתרון בכל הדברים וגם בזה, וכמובן יש את עניין האוכל.