GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמרם מצנע: הוא קשור כי גן שנכנס לחובה – לא לחינם אלא לחובה – יש לו סל שירותים.
<לירן שפיגל: אני מסכים.
<לירן שפיגל: לא התכוונתי בהיבט הזה.
<לירן שפיגל: ברור לי שיש קשר.
<לירן שפיגל: החוק הוא מכלול.
<לירן שפיגל: חוק לימוד חובה יוחל בכל הארץ וגם פרק ד'1 של חוק חינוך מיוחד, גם הוא יחול בכל הארץ אבל זה חלק מההיערכות הכוללת.
<לירן שפיגל: שמעתי שכבר עתה יש איזשהו תקצוב לצורך שילוב של תלמידים בגילאי שלוש-ארבע, גם במידה והם לא נמצאים בישוב או בשכונה עליה חל חוק לימוד חובה.
<רויטל לן כהן: זה לא שילוב.
<רויטל לן כהן: זאת כבשת הרש.
<לירן שפיגל: הסיבה שאנחנו מבקשים לקדם את התיקון הזה כבר עכשיו היא כדי שיהיה אפשר לתת לרשויות להיערך.
<לירן שפיגל: אני לדוגמה דיברתי עם יועצת משפטית מעיריית חיפה, עירייה מסודרת לכל דבר ועניין.
<לירן שפיגל: היא התקשרה לברר במיוחד אם החוק הזה חל או לא כי מבחינתם הם לא ערוכים עדיין מספיק לעניין הזה.
<לירן שפיגל: אם עיריית חיפה לא ערוכה, זה אומר משהו.
עמרם מצנע: זאת דוגמה טובה אבל אם נדחה בכמה ימים, שום דבר לא יקרה.
עמרם מצנע: שנית, מאחר והחובה קשור עם החינם, עיריית חיפה יודעת בדיוק כמה גנים נוספים ייפתחו בשנה הבאה ועליהם היא תחיל את החובה.
עמרם מצנע: לכן אין כאן בעיה אמיתית.
יפעת קריב: רציתי להביע עמדה אחרת מהעמדה אותה אתה הבעת וכן לקרוא להצביע היום על הצעת החוק.
יפעת קריב: אני חושבת שבגלל קבוצה מאוד מיוחדת אנחנו בעצם עלולים לפגוע בכלל האוכלוסייה ובכלל הרשויות המקומיות שצריכות לעבוד תחת חוק.
יפעת קריב: אתם יודעים שיש לי מקום חם, חשוב ומרכזי לאוכלוסיות עם צרכים מיוחדים אבל בדקתי את המספרים ובגלל המספר עליו אנחנו מדברים, אני חושבת שצריך לעשות בין קריאה ראשונה לקריאה שנייה ושלישית דיון כדי לדבר באוכלוסיות עם הצרכים המיוחדים ולראות ששילובם הוא שילוב מיטבי.
עמרם מצנע: עכשיו זאת קריאה שנייה ושלישית.
עמרם מצנע: זה חוק ממשלתי.
יפעת קריב: חשבתי שתהיה עוד הזדמנות.
<מירב ישראלי: לא תהיה עוד הזדמנות.
<מירב ישראלי: אם באמת יהיה הסדר מיוחד לגבי ילדי השילוב, האם הכוונה היא לעשות אותו מחוץ לחוק או לקבוע בחוק?
עמרם מצנע: אני רוצה התחייבות שלהם.
עמרם מצנע: זה לא קשור לחוק.
<לירן שפיגל: אנחנו יכולים לבדוק תלמידי שילוב אבל זה לא יהיה במסגרת החוק.
יעקב פרי: אין דרך לעשות את זה.
<מירב ישראלי: אני לא יודעת אם הם יכולים לעשות זאת.
יעקב פרי: הזכות תבוא רק כאשר החוק יוחל במלואו.
עמרם מצנע: זה לא נכון.
עמרם מצנע: שר החינוך יכול להחליט להחיל את הסל גם על הילדים באותם גני ילדים שעדיין לא בחובה.
יעקב פרי: זה ידרוש היערכות.
עמרם מצנע: אם מדובר בסך הכול במאה ילדים?
עמרם מצנע: אני מציע לכם לא להיות כל כך איגר.
יעקב פרי: אני מחזק את דבריו של לירן.
יעקב פרי: בגלל התאריך בו אנחנו נמצאים כעת, נוצר מצב שבו יש ואקום.
יעקב פרי: כרגע החוק קובע שהיה צריך לרשום ילדים בגילאי שלוש וארבע על פי חוק לימוד חובה.
יעקב פרי: כל המערכות מתכווננות סביב העניין הזה.
יעקב פרי: כבר עברנו את המועד הראשון של הרישום ועדיין צריך לרשום, אם לא נרשמו במועד עצמו.
יעקב פרי: להזכירכם, זה היה בין א' ל-כ' בשבט, שזה כבר לפני למעלה מחודש.
יעקב פרי: אנחנו צריכים לתקן את החוק הזה ואני לא חושב שזה נכון לדחות אותו, במיוחד כאשר ברור שהנושא של החינוך המשולב לא יבוא על פתרונו במסגרת החוק.
<מורן פדלון: בדקתי עם מנכ"לית המשרד ועם השר מה אפשר לעשות בעניין הזה.
<מורן פדלון: הבעיה היא שאנחנו לא באמת יודעים מה ההיקפים.
<מורן פדלון: מדובר על סטטיסטיקות ואי אפשר לתת תשובה בשליפה
עמרם מצנע: לא בשליפה.
עמרם מצנע: ניתן לכם שבוע.
<רויטל לן כהן: מדובר בילדים שעדיין לא נמצאים במערכת.
<רויטל לן כהן: מ-2007 יש לכם את התקציב המיוחד והמספר הוא אותול מספר.
<רויטל לן כהן: מה יקרה בשנה הבאה?
<מורן פדלון: אנחנו נקיים פגישה עם מנכ"לית המשרד ועם השר בנושא הזה.
<מורן פדלון: אני מאמינה שנוכל להגיע לפתרונות לפני שזה יעלה לקריאה שנייה ושלישית.
עמרם מצנע: אני דוחה את ההצבעה ומבקש ממשרד החינוך מוקדם ככל שאפשר להעביר נתונים לגבי המשמעות.
עמרם מצנע: אני חושב שזאת משמעות זניחה ומשרד החינוך יכול להתחייב שגם ילדים בגיל שלוש שנמצאים במקומות בהם לא מתוכננת החלת החובה בשנה הבאה אלא רק בשנה אחר כך – שימו לב למרחקי הזמן – מה המשמעות.
עמרם מצנע: נדמה לי שזה שירות שנכון שנעשה אותו.
עמרם מצנע: זה לא כסף גדול, זה לא יכול להיות כסף גדול.
עמרם מצנע: מצדי, הדיון, אם אתם רוצים ומוכנים, יכול להתקיים ביום רביעי, ואם לא, ביום שני בשבוע הבא.
עמרם מצנע: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט בנושא: תמרוץ מורים בכלל ובפריפריה בפרט.
עמרם מצנע: בוקר טוב לכולם, בוקר טוב לעמיתי חברי הכנסת יוני שטבון ומסעוד גנאים, בוקר טוב לגילה נגר.
עמרם מצנע: שמעתי גם שנבחרת להיות משנה למנכ"לית, זה בנוסף לתפקיד?
<גילה נגר: בינתיים זה בנוסף, עד למכרז.
עמרם מצנע: אצלכם יש הרבה "בנוסף" בזמן האחרון.
<גילה נגר: כן, גם וגם, זה אחד פלוס אחד.
עמרם מצנע: זה לא מזל כי זו עבודה קשה, בהצלחה.
עמרם מצנע: לשם הגילוי הנאות, אני מכיר את גילה ממחוז הדרום, כששנינו שירתנו במחוז הדרום, גילה במחוז ואני בירוחם.
עמרם מצנע: אני חושב שנעשתה שם באמת עבודה יוצאת מן הכלל.
עמרם מצנע: זה מביא אותנו לנושא הדיון.
עמרם מצנע: הוועדה, מראשית כינונה לפני שנה, שמה לעצמה כאחת המטרות המרכזיות להתמודד עם הנושא של פריפריה מול מרכז.
עמרם מצנע: אני מניח שתסכימו אתי כולם שהמציאות שבה אין הזדמנות שווה לילד וילדה במרכז או בפריפריה – וכשאני אומר פריפריה אני מתכוון בעיקר לפריפריה גיאוגרפית אבל לא רק כמובן – העובדה שכל פעם מחדש כשאנחנו מקבלים תוצאות של מבחנים, של סקרים, של מדדים כאלה או אחרים, אתה תמיד נתקל בתופעה הלא טבעית, שבה מי שגר ביישובים מבוססים הקרובים גם למרכז הארץ נמצא תמיד בכמה דרגות באותם מבחנים, באותם סקרים, באותם מדדים, יותר גבוה מאשר יישובים חלשים, או מוחלשים כפי שנהוג היום לקרוא להם.
עמרם מצנע: הלוא ברור שלא עולה על הדעת שהדי-אן-אי הממוצע של ילד או ילדה שגדלים ביישובים מוחלשים הוא שונה בבסיס מילד או ילדה שגדלים שביישובים חזקים.
עמרם מצנע: הבעיה של התמודדות עם הפער הזה היא קודם בראש ובראשונה חברתית אישית.
עמרם מצנע: כלומר, העובדה שלא ניתנת הזדמנות שווה לכל אחד היא פגיעה בערך בסיסי בכלל.
עמרם מצנע: אבל מעבר לזה יש לזה גם פגיעה בכלכלה שלנו.
עמרם מצנע: תארו לכם איזה פוטנציאל גדול אנחנו מפספסים כתוצאה מכך שאחוזים כל כך גדולים לא מצליחים להגיע לתנאי כניסה ותנאי הכנה נכונים לאקדמיה, או בכלל למקצועות שונים, ונשארים אחר כך בשולי החברה הישראלית מבחינת יכולת ההשתכרות ויכולת הפרנסה למשפחה.
עמרם מצנע: ולכן אני חושב שהנושא הזה הוא בנפשנו ואחד התחומים, לא היחידי כמובן, אחד התחומים הוא כמובן תמרוץ מורים, כי הבעיה בפריפריה בסופו של דבר היא המורים בכיתות הלימוד, גם במקצועות הנדרשים אבל לא רק, במקצועות המבוקשים ולא רק.
עמרם מצנע: אני לא צריך לספר לפורום שיושב כאן מה המשמעות של המורה בכיתה.
עמרם מצנע: כולנו מסכימים שכשמנכים את כל הגורמים המשפיעים על איכות החינוך זה המורה או המורה בכיתה ולכן אני חושב שהנושא הזה של תמרוץ מורים יש לו ערך.
עמרם מצנע: מצער מאוד ללמוד שמאז 2007, בגלל הערות של מבקר המדינה, בתי משפט, בעצם התמרוץ על פי ניתוח גיאוגרפי הופסק, ומי שקיבל עד אז – באופן עקרוני, אני מניח שיש יוצאי דופן – ממשיך לקבל גם עד היום.
עמרם מצנע: מאז 2007, שזה כבר 7 שנים, בעצם אין יותר תמרוץ על פי חלוקה גיאוגרפית.
עמרם מצנע: גם הנושא של חוזים אישיים הוא מאוד בעייתי כי הוא לא על פי צרכים אלא על פי איזה מפתח, אחוזים מיוחדים, וזה באמת אבסורד זועק לשמיים שאנחנו בכלי כל כך חשוב וכל כך נחוץ בעצם לא משתמשים בגלל כל מיני מגבלות – או שהוטלו עלינו או שהטלנו על עצמנו וכיוצא באלו.
עמרם מצנע: כתוצאה מכך, דרך אגב, גם המשך התמרוץ על פי מונחים שהיו לפני 7-10 שנים הוא גם אולי הוצאה כספית מיותרת.
עמרם מצנע: אתה מתמרץ מורים שבעצם כבר עברו את שלב ההחלטה המשמעותית ואתה ממשיך לתמרץ אותם רק בגלל איזשהו – אפילו הייתי אומר מערכת יחסי עבודה שבה מה שניתן למישהו לא נלקח כבר יותר, וזה מאבד את המשמעות של התמרוץ.
עמרם מצנע: עוד משפט אחד.
עמרם מצנע: אני גם מבין שעל התמרוץ על פי הישגים יש הרבה מאוד ביקורת ואני מבין שגם לאחרונה בחלק מההסכמים גם הדבר הזה שונה, היינו שמחים לשמוע.
עמרם מצנע: בקיצור, פתיחה קצת ארוכה שלי אבל אני הייתי מבקש שבישיבה הזו אנחנו נוכל גם לשמוע כמובן את הנתונים, אבל בעיקר לבחון ולראות איך ניתן להחזיר לכלי הזה את משמעותו וכמובן מטרות ותוצאות מדידות שניתנות לכימות.
עמרם מצנע: אז בבקשה, משרד החינוך, גילה.
<גילה נגר: אני אפתח בכמה אמירות כלליות.
<גילה נגר: בוקר טוב.
<גילה נגר: קודם כל, תודה רבה, חבר הכנסת מצנע, על הברכות ואני בטוחה שכמו שידענו לעבוד בשיתוף פעולה מלא בירוחם נדע ונמשיך לעבוד גם כאן ביחד.
<גילה נגר: משרד החינוך שם לו למטרה לטפח את איכות החינוך ואת איכות ההוראה ולשם כך פיתחנו הרבה מאוד תוכניות.
<גילה נגר: כרגע אני לא מתייחסת רק לתמריצים אבל באופן כללי לומר שהמדיניות בשנים האחרונות היא בדגש מאוד מאוד גדול וחזק על טיפוח מורים, טיפוח ההוראה, קידום ההוראה ואיכותה.
<גילה נגר: לשם כך גם פיתחנו תוכניות הכשרה ייחודיות.
<גילה נגר: יושב כאן חבר הכנסת שמעון אוחיון, שביחד אתו בתפקידו הקודם ליווינו תוכנית כזו ב"בר אילן".
<גילה נגר: אנחנו מכשירים אנשים צעירים בעלי יכולות מאוד גבוהות, בעלי תחושת שליחות וייעוד למערכת החינוך, כאשר אחד התנאים בחלק מהתוכניות זה שיבוץ בפריפריה.
<גילה נגר: למשל תוכנית "חותם", שהיא תוכנית מהמובילות במשרד, התנאי הוא אחר כך לשיבוץ בפריפריה.
<גילה נגר: דבר נוסף שאנחנו עושים, אנחנו פיתחנו תוכניות לליווי מורים חדשים.
<גילה נגר: מורה חדש שנכנס למערכת, מתמחה ומורה חדש, מלווה במהלך שלוש השנים הראשונות שלו על ידי חונכות ועל ידי סדנאות סטאז' וליווי במוסדות המכשירים, על מנת לבסס את התפיסה שלו כמורה, על מנת לתת לו התחושה של שייכות, על מנת לגרום לכך שהוא יישאר יותר ויותר שנים במערכת.
<גילה נגר: יש בעיני תחושה גם שהמערכת יודעת להוקיר ולהכיר מורים במערכת החינוך, בטח ובטח בפריפריה.
<גילה נגר: ישנם פרסי חינוך כאלה ואחרים, הן ליישובים, הן למוסדות, הן למורים באופן אישי.
<גילה נגר: ישנם ערבי מורים והוקרה שאנחנו מארגנים עם הסתדרות המורים, עם ארגון המורים, עם רשויות מקומיות.
<גילה נגר: אני חושבת שהמשרד – באופן גורף אני יכולה לומר – משקיע מאוד בטיוב איכות ההוראה וממה שאנחנו לומדים היום יותר ויותר אנשים מגיעים עם תחושה של שליחות וייעוד לנושא של הוראה.
<גילה נגר: זה לא עוד המקצוע הנוח של 8-12 והביתה, אלא מורים מרגישים שהם רוצים לתרום, הם רוצים להיות חלק מהשינוי שקורה היום במערכת החינוך.
<גילה נגר: כמובן שבנוסף לכך זה התמריצים, אבל מאחר וזה לא תחום הבקיאות שלי אני אעביר את רשות הדיבור למי שאמון על כך.
<גילה נגר: זהבה, בבקשה.
<זהבה נבו: שלום, אני הממונה על התמריצים, על היחידה המקצועית שבעצם מיישמת את כל נושא התמריצים במערכת החינוך.
משולם נהרי: כבר הרבה שנים.
<זהבה נבו: המון המון שנים.
משולם נהרי: 30 שנה, משהו כזה.
<זהבה נבו: כמעט 40.
<גילה נגר: היא משתבחת עם הזמן.
משולם נהרי: ודאי, עוד עם ויצמן.
<זהבה נבו: נכון, אני החלפתי את ויצמן.
<זהבה נבו: משרד החינוך נותן תמריצים למספר קבוצות של מורים.
<זהבה נבו: הקבוצה הראשונה אנחנו באמת מדברים על קבוצת המורים שאנחנו מכנים אותה "המורים הוותיקים", או "דור המדבר" כמו שזה מכונה במשרד.
<זהבה נבו: אלה אותם מורים שמקבלים את התמריצים כפי שאושרו מראשית שנות ה-70' על פי החלטות ממשלה שהתקבלו מעת לעת.
<זהבה נבו: את התמריצים האלה קיבלו בעצם עד שנת 2007, עד החלטת בג"ץ שלפיה בוטלו אזורי העדיפות הלאומית במתכונתם הישנה ועל פי הקריטריונים שנהוגים.
<זהבה נבו: הנימוקים של בג"ץ היו שהחלטות הממשלה שקבעו את רשימת היישובים לא היו קבילות וצריך לבטל את כל אזורי העדיפות הלאומית כפי שנקבעו עד לאותה החלטה.
<זהבה נבו: בהתאם להחלטה הזאת משרד החינוך הפסיק לאשר תמריצים משנת 2007 למורים חדשים שעברו לאזורי העדיפות הלאומית.
יוני שטבון: סליחה שאני שואל, בג"ץ היה רק סביב נושא משרד החינוך, או גם בנושאים אחרים סביב עדיפויות בתמריצים?
<זהבה נבו: הבג"ץ שאני מדברת עליו היה בג"ץ שהוגש על ידי שדולה שנקראת "עדאלה" ובנושא של אי שוויון במתן תמריצים למורים.
יוני שטבון: רק למורים?
<זהבה נבו: נכון.
עמרם מצנע: כלומר, כל מה שעכשיו תספרי לנו מכאן ואילך זה בעצם מה נעשה עם מורים טרום 2007, שזה לא כל כך מעניין אותנו.
<זהבה נבו: אוקיי, אבל זו קבוצה של 11,000 מורים שממשיכה לקבל את אותה סל תמרוץ.
עמרם מצנע: כן, אבל הם תומרצו כבר, הם עברו את שלב התמרוץ.
עמרם מצנע: אני רק אומר לידידי חברי הכנסת.
עמרם מצנע: זאת אומרת, כל מה שנשמע עכשיו זה על כל מיני חלוקות?
<נח גרינפלד: ברשותך אנחנו ממשיכים הלאה גם לקבוצות הבאות.
<זהבה נבו: לא, נמשיך הלאה במצגת, אם זה לא מעניין נמשיך הלאה.
שמעון אוחיון: הם ממשיכים.
עמרם מצנע: המקבלים הוותיקים?
<זהבה נבו: הם עדיין מקבלים, הוותיקים, זו קבוצה של 11,000 מורים.
עמרם מצנע: כן, זה מה שאני אומר, אבל אין יותר תמרוץ מאז 2007 על פי חלוקה גיאוגרפית.
עמרם מצנע: יש תמרוץ לאילת, יש תמרוץ לאוכלוסייה הבדואית.
משולם נהרי: לא, היא אומרת שהם ממשיכים לקבל, אותה קבוצה ממשיכה.
עמרם מצנע: אבל תמרצו אותם כבר.
משולם נהרי: ממשיכים לתמרץ, יותר נכון.
שמעון אוחיון: תראה את זה גם בצורה חיובית – הם ממשיכים להישאר שם.
<זהבה נבו: אחרי הבג"ץ התקבלו שתי החלטות ממשלה: אחת בדצמבר 2009 ואחרונה באוגוסט 2013, שבה נקבעה רשימת אזורי עדיפות לאומית חדשה.
<זהבה נבו: אם אז היו לנו 420 יישובים, יש לנו כיום 700 יישובים ברשימה.
<זהבה נבו: כל משרד על פי אותה החלטה מתבקש להכין מערכת של תמריצים בהתאם למדיניות ולצרכים שלו על מנת לתמרץ באופן שוויוני את המורים בכל אזורי העדיפות האלה.
<זהבה נבו: משרד החינוך קיבל את רשימת היישובים הזאת וחילק אותה לארבע קבוצות על פי המדד הפריפריאלי ועל פי הרמה הסוציו-אקונומית של היישוב.
<זהבה נבו: בכל קבוצת יישוב ניתן תמרוץ, תוספת אחוזית לשכר, בהתאם לקבוצה שאליה משתייך המורה ובהתאם לרפורמה.
עמרם מצנע: שזה דבר חדש שבעצם לא נכנס ממש, או שנכנס כבר לתוקף?
<זהבה נבו: משנת תשע"א אנחנו נוהגים על פי התוכנית.
<זהבה נבו: במסגרת התוכנית הזאת יש לנו קבוצה השנה, לפחות השנה אני יודעת, של כ-1,100 מורים, מורים מצטיינים שהומלצו על ידי מנהל בית הספר, על ידי המפקח, על ידי מנהלת המחוז, מתוך ראיה של הצרכים של השטח, מתוך זה שאותם מורים שמומלצים הם מורים מצטיינים בעלי ערך מוסף למוסד החינוכי ומורים אלה מקבלים את התוספת האחוזית לשכר המשולב.
<זהבה נבו: מדובר בתוספת שהיא מאוד משמעותית.
מסעוד גנאים: זה תמיד?
מסעוד גנאים: הכוונה היא לא לפעם אחת?
<זהבה נבו: כל מורה יכול להיות מאושר - - -
מסעוד גנאים: כל עוד המנהל מדווח עליו שהוא מצטיין?
<זהבה נבו: במהלך של 3 שנים בלבד.
<זהבה נבו: אנחנו מכנים את זה "חוזים אישיים" וכל שנה מחדשים גם את ההמלצות, גם את הבקשות, מורים חדשים נוספים וכו'.
<זהבה נבו: מדובר בתוספת שהיא משמעותית בשכר שלהם.
עמרם מצנע: שאני אבין: אלה מורים שעובדים במוסד החינוכי המסוים שממליץ עליהם כתוצאה מהצטיינותם?
<זהבה נבו: כן, הצטיינותם, בעיקר במקצועות ליבה.
משולם נהרי: בפריפריה?
<זהבה נבו: כן, בוודאי, בכל אזורי עדיפות לאומית שנקבעו.
משולם נהרי: והם מקבלים בערך אותו סל תקציב כמו - - -
<זהבה נבו: לדעתי הוא הרבה יותר משמעותי כי אם אנחנו מדברים על ממוצע שנתי של 54,000 - - -
מסעוד גנאים: בפריפריה או באזורי עדיפות לאומית?
<זהבה נבו: באזורי עדיפות לאומית כפי שנקבעו בהחלטת ממשלה.
שמעון אוחיון: ועל זה אין בעיה של בג"ץ?
<זהבה נבו: אין בעיה של בג"ץ.
שמעון אוחיון: היתה חלוקה על פי עדיפות לאומית שבג"ץ חלק עליה, השאלה היא אם פה הוא לא חלק.
<זהבה נבו: פה הוא לא חלק וזו כל רשימת היישובים.
<זהבה נבו: בזמנו היתה בעיה עם היישובים של בני המיעוטים, ברשימה הזאת יש 125 יישובים מתוך ה-700.
מסעוד גנאים: אז היא כללה יישובים ערביים.
<אסף וינינגר: עד כמה שאני יודע, אין מורים ערביים שמתומרצים לפי זה.
<זהבה נבו: מתברר שממש מעט מאוד מומלצים ומסיבות של הפיקוח בצפון.
<זהבה נבו: ניסיתי לבדוק את זה, מתברר שהמפקחים בצפון, למרות שאנחנו פונים אליהם בכל שנה בחוזרים ובבקשות - - -
<זהבה נבו: מפקחים במחוז צפון – מרבית היישובים הם במחוז הצפון.
מסעוד גנאים: כן, היישובים הערביים.
שמעון אוחיון: באזור שלך.
מסעוד גנאים: כן, אני יודע, הייתי מורה.
<זהבה נבו: המפקחים שמקבלים את החוזרים שלנו לא מגישים מורים.
שמעון אוחיון: הוא לא יכול לקבל רטרואקטיבית?
מסעוד גנאים: לא, אני סיימתי כבר.
מסעוד גנאים: לא מגישים?
עמרם מצנע: בבקשה, את יכולה להמשיך.
<זהבה נבו: זה בנושא של החוזים האישיים ומדובר באמת בתוספת אחוזית ממוצעת לשכר של כ-60,000 ש"ח למורה.
<זהבה נבו: אם נשווה את זה לתמריצים הקודמים, הם עמדו על ממוצע של כ-12,000-13,000 ש"ח לשנה למורה.
משולם נהרי: אבל זה גורף, זה לכל המורים.
<זהבה נבו: זה לכל המורים.
<זהבה נבו: לקבוצה מצומצמת של מורים במקצועות הליבה בעיקר ובמקצועות אחרים על פי צורכי המשרד.
<זהבה נבו: החוזים האישיים?
מסעוד גנאים: בשנה?
משולם נהרי: בשנה, תוספת לשנה.
<זהבה נבו: ממוצע של 60,000 ש"ח לשנה, החוזים האישיים.
<זהבה נבו: יש קבוצה נוספת של מורים, שאלה מורים מיישובי המיעוטים בצפון, ששם קיים באמת עודף אדיר במורים ולכן מורים כאלה עוברים ללמד ביישובי הבדואים בדרום כדי באמת לתגבר שם ולשפר את מערכת החינוך בדרום.
<זהבה נבו: הנושא הזה הוא פרי של הסכם קיבוצי שנחתם בין המשרד לבין ארגוני המורים.
<זהבה נבו: במסגרת הזאת המורים שעוברים ללמד ביישובים האלה נהנים ממענק דיור של 750 ש"ח לחודש ומהחזר חלק העובד בקרן השתלמות, שזה 4.2%.
<זהבה נבו: המענק בעצם ניתן לקבוצה די גדולה של מורים.
<זהבה נבו: התחלנו עם קבוצה ממש קטנה שהיום היא גדלה ל-2,200, ואולי כבר יותר בשנה הזאת.
מסעוד גנאים: נסיעות הם מקבלים גם, נכון?
<גילה נגר: כן, גם נסיעות.
<זהבה נבו: גם נסיעות למקום המגורים הלוך-ושוב פעם בשבוע.
משולם נהרי: זה לא קשור לתמריצים.
<זהבה נבו: מדובר בתוספת של כ-13,000 ש"ח למורה לשנה.
<יהודית גידלי: זה לא מוגבל בשנים?
<זהבה נבו: כל זמן שהוא מלמד שם.
מסעוד גנאים: המלמדים במזרח ירושלים, למשל יש מורים ערביים מהצפון שמלמדים, שם לא מקבלים את הדברים האלה?
<זהבה נבו: יש מורים בודדים גם ממזרח ירושלים שמקבלים וגם מרמלה וגם מלוד.
<זהבה נבו: קבוצה קטנה.
מסעוד גנאים: הכוונה היא שלא נוהגים בהם כמו המורים שהם באזור הדרום, שהם מהצפון ומלמדים בדרום, שהזכרת עכשיו?
<זהבה נבו: כיוון שההגדרה של מורה צפוני זה מורה שבא מאחד מיישובי המיעוטים בצפון ולקחו צפון מרמלה-לוד ומעלה.
עמרם מצנע: הוא שואל שאלה אחרת: מורה מיישוב בצפון שעובר ללמד בירושלים המזרחית?
<זהבה נבו: לא הוא לא מקבל, אין הטבה כזאת.
<זהבה נבו: זה רק ליישובי הבדואים בדרום.
<גילה נגר: זו פונקציה של מחסור במורים.
<גילה נגר: יש כאן מצב של win-win: בצפון יש עודפי מורים, בדרום יש מחסור במורים ולכן מניידים.
עמרם מצנע: גם בירושלים המזרחית יש מחסור במורים.
<גילה נגר: כן, אבל לא בכזה סדר גודל.
מסעוד גנאים: נדמה לי שהם מקבלים נסיעות שם, רק נסיעות.
<זהבה נבו: מערכת התמריצים שמופיעה כרגע על השקף מדברת על קבוצת יישובים שקיים בה מחסור וקושי בגיוס של מורים.
<זהבה נבו: מדובר באילת, חבל אילות וערבה תיכונה, שם קיים מחסור ותחלופה מאוד מאוד גבוהה של מורים.
<זהבה נבו: כדי לתת מענה למצב הזה משרד החינוך ומשרד האוצר גיבשו איזושהי מערכת של הטבות שתינתן למורים האלה.
<זהבה נבו: מדובר בכל התוספות כפי שמפורטות: שזה מענק חתימה בהחזר של השתתפות שכר דירה, החזרי טיסות ותוספת אחוזית לשכר, שהיא באמת הכי משמעותית כפי שנהוג בתמריצים.
<זהבה נבו: אותם מורים שמגיעים לאילת מקבלים את כל הסל הזה ובמס' 5 זו תוספת אחוזית לשכר, זו התוספת הכספית האחוזית לשכר המשולב כפי שניתנת במסגרת החוזים האישיים בתמריצים.
משולם נהרי: ממתי זה?
עמרם מצנע: זה כבר די הרבה זמן.
<זהבה נבו: זה מתש"ע.
<זהבה נבו: ממש לאחר שהפסקנו את התמריצים, באזורים אלה היתה תקופת ביניים שאת התמריצים רק לאזורים האלה המשכנו לתת עד תש"ע, ומתש"ע התחלנו את התוכנית החדשה הזאת, והיא באמת משיגה את היעד שלה ומהווה איזשהו פתרון למצב הזה של מחסור במורים באילת ובאזורים האלה.
<זהבה נבו: במסגרת הזו נהנים כ-140 עובדי הוראה בתוספת לשכר של כ-80,000 ש"ח לשנה.
<זהבה נבו: זהו, זה כבר החלק של רחל.
עמרם מצנע: רגע, אבל אני רוצה לחזור אליך.
עמרם מצנע: איפה התמריץ למורה איכותי במקצועות נדרשים, או לא במקצועות נדרשים, שגר במרכז הארץ ורוצים לתמרץ אותו לעבור לפריפריה?
<זהבה נבו: החוזים האישיים אמורים לתת מענה.
<זהבה נבו: מה שאני רוצה להגיש הוא שאנחנו עדים היום – אנחנו נותנים את החוזים האישיים כבר לאורך 3 שנים, זו השנה הרביעית – לא קיים מחסור של מורים במרבית היישובים, לא קיים למעט ביישובים באילת ובחבל אילות.
<זהבה נבו: ולכן התמריצים האלה ניתנים למורים מקומיים שמומלצים ועל מנת לייצב ולשמר את כוחות ההוראה האלה ביישובים האלה.
<זהבה נבו: אין מחסור במורים.
<זהבה נבו: מעט מורים, כ-5% מכלל המורים שמאושרים לחוזים אישיים, אלה מורים שעברו מהמרכז לאזורי העדיפות הלאומית.
עמרם מצנע: אבל הבעיה היא לא רק החוסר במורים כי התקנים בסופו של דבר די מתמלאים, הבעיה היא איכות המורים.
עמרם מצנע: זה לא נוח לפעמים לומר את הדברים האלה אבל בהרבה מאוד מיישובי הפריפריה חלק מהסיבות לפערים הגדולים הנוצרים זה כשיש אמנם תקן של מורים.
עמרם מצנע: כמו שפעם היו מורות בנות 18, חיילות שמילאו תקנים אבל אנחנו יודעים שאיכות ההוראה היתה נמוכה.
עמרם מצנע: ולכן השאלה העיקרית שלי היא איך מתמרצים מורים איכותיים לעבור וללמד במקומות פריפריאליים?
<נח גרינפלד: התקנות מאפשרות למעשה לכל מורה מומלץ – מורה מומלץ פירושו של דבר נגיד מורה באזור המרכז שיש לו המלצה חיובית של המפקח על איכות עבודתו – אם הוא עובר ללמד, מיד ברגע שהוא עובר הוא זכאי לכל התמריצים.
<נח גרינפלד: זאת אומרת, מבחינת התמריצים, יש בהם את כל התמריצים, לא רק מורה מקומי.
<נח גרינפלד: הוא חייב כמובן לעבור פיזית ללמד ביישובים אבל זה לכל מורה.
<נח גרינפלד: הוא לא צריך לעבוד ולהיות מומלץ בפריפריה אלא גם אם הוא מומלץ במרכז הוא למעשה יכול לעבור ולקבל.
עמרם מצנע: זה אומר שהמפקח ברמת גן, שמפחד להפסיד את המורה הטוב הזה, צריך לחתום לו על זה שהוא מומלץ, שהוא מורה בעל איכות, כדי לעבור לשדרות או לנתיבות?
<נח גרינפלד: אין קשר בין ההמלצה שלו לבין המעבר שלו.
<נח גרינפלד: המלצה – הוא יכול לבקש את ההמלצה.
<נח גרינפלד: כשהוא מבקש לעבור ולהשתבץ במערכת - - -
עמרם מצנע: יש מקרים כאלה?
<נח גרינפלד: מעטים.
<נח גרינפלד: אני רוצה לומר דבר אחר, מתרחש היום בפריפריה דבר טוב כי מה שמתרחש בתוכה –הרי כדי לקבל את התמריצים הוא צריך להיות מורה טוב, הוא צריך להיות מורה מומלץ, זה יוצר מציאות שבה מורים בתוך הפריפריה מתאמצים יותר על מנת להשיג את ההמלצה כדי לקבל את החוזים האישיים.
<נח גרינפלד: זאת אומרת, אם הוא מורה בינוני הוא לא יקבל את התמריצים, רק אם הוא מורה טוב.
עמרם מצנע: זה נקרא תמריץ להצטיין.
<נח גרינפלד: כן, ואני חושב שזה דבר טוב.
עמרם מצנע: אני מדבר על תמריץ בעצם לעבור, שזו החלטה מאוד משמעותית של מישהו.
<נח גרינפלד: אני אעבור לשקף האחרון פה שלמעשה - - -
משולם נהרי: חוזה אישי הוא מוגבל?
<זהבה נבו: ל-3 שנים.
משולם נהרי: אז מה עושים אחרי זה?
עמרם מצנע: רגע, שניה, מדברים פה ביחד.
<נח גרינפלד: דקה, אני רק אגמור משפט ואז אני אקשיב לזה.
<נח גרינפלד: אנחנו מטפלים במחסור בפריפריה – וזה מה שגילה דיברה – בצורה נקודתית.
<נח גרינפלד: אנחנו מטפלים במחסור במורים.
<נח גרינפלד: לדוגמה, עכשיו, עקב מעבר של בסיסי צה"ל לאזור הדרום, אנחנו פותחים קורסים למדעי המחשב עם דגש על סייבר לטובת אזורי הדרום.
<נח גרינפלד: אם יש מחסור במורים לפיזיקה, כימיה, ביולוגיה, אנחנו מטפלים בזה דרך תוכניות ייחודיות ודרך שיבוץ של היענות של מורים.
<נח גרינפלד: אותם מורים, אחרי שהם יהיו שנה אחת ויצליחו בעבודה, יכולים להיכנס ישר על בסיס של אחוזים ולקבל את הפריפריה.
שמעון אוחיון: של "אופק חדש".
<נח גרינפלד: זאת אומרת, המערך הוא מערך שלם.
עמרם מצנע: כן, בבקשה, נהרי.
משולם נהרי: אם החוזה הוא מוגבל ל-3 שנים אז איך אתה יכול למשוך מורה איכותי לצפון נניח?
משולם נהרי: 3 שנים לא יפתרו את הבעיה.
<זהבה נבו: אנחנו גיבשנו השנה קריטריונים ויש לנו קבוצת מורים לא קטנה שאושר לה גם מעבר ל-3 שנים.
משולם נהרי: זאת אומרת, יש לכם את האפשרות להאריך את זה?
<זהבה נבו: יש לנו את האפשרות, נכון, לאשר מעבר לזה.
יוני שטבון: לי יש שאלה על הנחת היסוד שנמצאת פה, שאדוני היושב-ראש אמר בהתחלה, ואני רוצה לשאול גם מהנתונים שלכם על המורים בפריפריה.
יוני שטבון: שיטת התמרוץ עובדת על המורים המקומיים ואז נאמרה פה הנחה שבאמת יש צורך גם להביא מורים מהמרכז – האם זה באמת צורך?
יוני שטבון: האם באמת לאורך השנים המורים הנוכחיים שמתפתחים בתוך הפריפריה באמת מורים שדרושים פה חיזוק או לא?
יוני שטבון: כי היום ירידה של מכללות לדרום, כמו "ספיר" ומכללות אחרות שאנחנו מכירים בדרום, יוצרות מציאות שכן יש הזנה מחדש של מורים גם צעירים וגם חדשים בדרום.
יוני שטבון: השאלה אם באמת המציאות דורשת את זה.
יוני שטבון: הנחת היסוד פה שצריך להעביר מורים מהמרכז לדרום – אני גם שואל וגם אומר – השאלה אם צריך את זה בכלל.
<נח גרינפלד: הניסיון מראה שההצלחה היא יותר גדולה לתוכניות ייחודיות שפתחנו לאנשים מהפריפריה.
<נח גרינפלד: נגיד ב"סמינר הקיבוצים" בנינו תוכנית מיוחדת שבמקומות מיוחדים מנהלים, ראשי רשויות, מנהלי אגפי חינוך, ממליצים על 2-3 מכל יישוב ונתנו להם מקומות למידה, בתנאי אחד – שהם מתחייבים לחזור אחר כך ללמד בפריפריה ולא להישאר במערך העידוד שניתן להם בתקופה של הלימודים.
<גילה נגר: אני רוצה להתייחס לשאלה שלך.
<גילה נגר: אני רוצה לומר שהנחת היסוד היא שהמורים הטובים נמצאים במרכז, המורים הפחות טובים נמצאים בפריפריה וצריך להתגבר את הפריפריה, זאת הנחת יסוד מוטעית לחלוטין.
<גילה נגר: אולי זה היה נכון לשנות ה-50' וה-60', היום אנחנו במקום אחר, במצב אחר.
<גילה נגר: יחד עם זאת, אני אומרת שזה איזשהו תהליך.
<גילה נגר: אנחנו מאוד מאוד מעודדים הצמחת מנהיגות חינוכית מקומית.
<גילה נגר: אנחנו חושבים שזה הדבר הנכון לכל יישוב, ובטח לפריפריה בכללותה.
<גילה נגר: גם בנושא של הבדואים בנגב, לדוגמה גננות: היום אין כמעט גננת אחת שמגיעה – יש מעטות – שמגיעות מהצפון, הרוב הן כבר מנהיגות מקומית שאנחנו הצמחנו.
יוני שטבון: השאלה אם זה טוב.
יוני שטבון: אני מאמין בתפיסה, זה מוכיח את עצמו?
<גילה נגר: בוודאי, בוודאי.
<גילה נגר: קודם כל יש להם מחויבות מקצועית מאוד מאוד גבוהה למקום מגוריהם, זה בלי שום קשר, הם לא ממהרים לקחת מזוודות ולעזוב לצפון ברגע שמתפנה שם תקן ולפעמים אפילו להפקיר כיתה באמצע השנה, ואני חוויתי את זה כמפקחת במחוז דרום.
יוני שטבון: בגלל המחויבות הסביבתית שלהם?
<גילה נגר: זו מחויבות סביבתית, מחויבות קהילתית, חברתית.
<גילה נגר: אותם אנחנו צריכים לפתח, בהם אנחנו צריכים להשקיע.
<גילה נגר: ולכן אני אומרת, נכון היה בשנות ה-50'-60' להביא, גם היום יש מקצועות נדרשים שעדיין יש לנו בהם מחסור ובהם באמת אנחנו צריכים לעשות איזושהי חשיבה איך לטפל.
<גילה נגר: אבל בגדול המחשבה שלנו צריכה להיות לכיוון של איך אנחנו מטפחים את המנהיגות המקומית.
מסעוד גנאים: אבל לאט לאט זה קורה, יש מורים, יש יותר מורים מהדרום.
שמעון אוחיון: זה משהו אחר.
<גילה נגר: לא, זה לא משהו אחר, זה בדיוק העניין.
<גילה נגר: זה בדיוק העניין.
שמעון אוחיון: לא, אני לא פוסל - - -
<גילה נגר: חברים, תקשיבו, היום המרחק בין הפריפריה למרכז הוא לא כל כך גדול באיכות, אולי הוא היה נכון לשנות ה-50' כשאני הייתי תלמידה ולימדה אותי מורה חיילת – דרך אגב, היא היתה מדהימה – אבל היום אי אפשר לדבר כך.
<גילה נגר: יש הרבה מאוד מורים שגדלים ונולדים ולומדים בדרום, בצפון, ועושים עבודה יוצאת מן הכלל.
<גילה נגר: יש להם מחויבות, יש להם תחושה של אחריות מאוד מאוד גבוהה להישגים של הילדים שלהם, אותם אנחנו צריכים לטפח.
עמרם מצנע: גילה, אבל התוצאה, כפי שדיברתי בהתחלה, לא מחזקת את זה, לא מגבה את זה.