GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שי פירון: אז אני חשבתי ברגע הראשון, כמו שהרבה פעמים חושבים, שהשר הגיע ולכבוד זה שהוא הגיע קנו את הכול חדש, ולא הספיקו להוריד את הבר-קודים.
שי פירון: וכשאני שואל באיזשהו שלב, אחרי שראיתי שזה מוגזם, מה זה, הסבירו לי שפשוט בגלל שהילדים לא קוראים וחלקם לא שומעים.
שי פירון: כשהילד מכוון את האייפד שלו, את המכשיר הסלולרי אל מול העציץ, אז הוא יראה איזה צמח יש פה, איפה הוא גדל, מה העקרונות שלו ומה הערכים שלו, ומה הילד צריך לעשות כדי להגן על הצמח הזה.
שי פירון: ואם הוא יראה תמונה והוא יעשה עליה ככה אז הוא יוכל לראות מאיפה התמונה צולמה, מי הצייר, ומה הוא צריך לעשות כדי לבוא לבקר במקום הזה.
שי פירון: זה נקרא מעורבות, זה משהו שפוגש אותך.
שי פירון: אבל לא רק ברמה הרגשית.
שי פירון: אם אנחנו לומדים היסטוריה ואנחנו לומדים שואה, ואנחנו לא שואלים את עצמנו מה המשמעות של לימודי השואה על ההתנהלות שלנו כעם במאה ה-21 פספסנו משהו, פספסנו משהו, כי קורים כמה דברים בסביבתנו בזמן האחרון, וראוי ונכון שנשאל שאלה, מה המסר של הדברים האלה על חיינו אנו.
שי פירון: וערך פירושו של דבר, איך כל הדברים האלה גורמים לי לקום מהכיסא, לעלות ולהתנהל אחרת, איך אני בעקבות זה לוקח אחריות על עצמי, על החברה ומונע לפעולה.
שי פירון: ולכן התוכנית הזאת נוגעת בשלושה מעגלים.
שי פירון: במעגל האחד זה במעגל הידע, הקוגניציה.
שי פירון: במעגל השני זה במעגל הערכים, זה היהדות, זה המחויבות למדינת ישראל, בחברה הערבית – הזהות הערבית שלה.
שי פירון: אנחנו תומכים בכך שכל חברה תפתח את הזהות שלה, אין פה עניין לשכפל, כל חברה יש לה את הזהויות שלה, מתוך הכותרת של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית.
שי פירון: אז המסרים זה ערכים.
שי פירון: והמעגל השלישי זה ההירתמות לפעולה, איך אנחנו בעצם מייצרים מצב שאנשים קמים מהכיסא.
שי פירון: כדי שהדבר הזה יקרה אנחנו צריכים שמערכת החינוך תהיה קודם כול מבוססת על אמון בין כל שותפיה.
שי פירון: אני לא יודע אם אתה יודעים, מרווח הפעולה של מנהל בית-ספר היום הוא מאוד מאוד קטן.
שי פירון: הוא יכול לבחור מעט מדי תחומים שבהם הוא יכול להשפיע ולעצב תחומי לימוד משל עצמו.
שי פירון: הקהילה יכולה להשפיע באופן בלתי מספק על הזהות של בית-הספר, על תכני הלימוד.
שי פירון: רוצה מישהו תורני – יהיה תורני, רוצה מישהו אומנותי – יהיה אומנותי, רוצה מישהו איכות סביבה – יהיה איכות סביבה.
שי פירון: וכתוצאה מכך מתרחשים תהליכים מאוד מאוד לא פשוטים, שכשחברה רוצה לייצר ייחודיות מסוימת, הדרך היחידה שאנחנו מציעים לה זה לפרוש מהחינוך הציבורי.
שי פירון: הניהול העצמי שהוחל לפני כמה שנים מופעל בעיקר בכך שנותנים למנהל בית-הספר סמכות לקנות נייר טואלט ולהחליט איך הוא מזיז שקלים בודדים מכאן לכאן.
שי פירון: אבל לא ניתנה למנהל בית-הספר סמכות אמיתית בשיבוץ השעות, בקביעת תכני הלימוד וביכולת שלו להשפיע על הזהות הפדגוגית של בית-הספר.
שי פירון: לראשונה אנחנו מפנים פרק זמן נרחב, בין 25% ל-30% בשלב הראשון.
שי פירון: נרחיב את הניהול העצמי בשנה הבאה על כל בתי-הספר בישראל, על כל בתי-הספר בישראל.
שי פירון: אנשי השלטון המקומי שמדברים אתי בכל מיני פרויקטים יודעים שאני לא סובל את המילה "פיילוט".
שי פירון: זאת המחלה של מדינת ישראל.
שי פירון: כל פעם שהיא רוצה לקבור משהו אז היא עושה פיילוט, ואז אחרי חמש שנים היא חושבת שצריך לעדכן את הפיילוט ושהפיילוט לא היה טוב.
שי פירון: כל בתי-הספר בישראל, אנחנו עובדים מאוד קשה לשם כך, ייכנסו שנה הבאה לתוכנית הניהול העצמי ויקבלו אוטונומיה של כ-30% ביכולת שלהם לייצר תוכניות לימוד.
שי פירון: יש לזה מחיר לבתי-הספר.
שי פירון: זה יערער את הלגיטימציה לתמוך בחינוך פרטי, משום שהאמירה תהיה: אדוני היקר, בבקשה, מה אתה רוצה, ייחודיות?
שי פירון: בוא, הנה, יש לך מספיק זמן בתוך תוכנית הלימודים לייצר את המרחב הפדגוגי שאתה זקוק לו.
שי פירון: אני מאוד שמח שלמשל בתי-הספר הדמוקרטיים ובתי-הספר האנתרופוסופיים מנהלים בימים אלה את השלבים האחרונים של השיח שלהם עם משרד החינוך כדי לחזור לחינוך הציבורי.
שי פירון: אני חושב שכל מי שמכיר את תולדות מערכת החינוך בישראל לא שמע שבאים מהחוץ פנימה, הוא מכיר איך יותר אנשים הולכים מבפנים החוצה.
שי פירון: אבל בעיני העובדה שאנחנו מחזקים את החינוך הציבורי היא בשורה גדולה.
שי פירון: הדבר השני זה התוכנית כוללת הרבה מאוד למידה משמעותית, שהגדרתי אותה, וחווייתית.
שי פירון: הדבר השלישי זה תלמיד בעל השכלה כללית רחבה.
שי פירון: מקצועות שלא נלמדו בשנים האחרות ייכנסו כמקצועות חובה, שוב, עם מרחב של בחירה, אדגים את זה תיכף, אחריות אישית של כל לומד לקהילה, לחברה במדינת ישראל לקראת חברת מופת.
שי פירון: זה אומר שמשנה הבאה למשל בגיל התיכון על כל תלמיד בישראל חלה חובת התנדבות מכיתה י' ועד כיתה י"ב, כולל כיתה י"ב.
שי פירון: והדבר הזה הוא תנאי לקבלת תעודת בגרות.
שי פירון: וללא 60 שעות בכיתה י', 60 שעות בכיתה י"א ו-30 שעות בכיתה י"ב, ילד לא יוכל להיקרא בעל זכאות לתעודת בגרות במדינת ישראל.
שי פירון: מה התוכנית אומרת?
שי פירון: היא אומרת: קודם כול, אנחנו מדברים על מהגן עד י"ב.
שי פירון: היא מדברת על כך שנכון שיש הרבה בתי-ספר שעושים דברים נהדרים, אבל זה איים של מצוינות, אנחנו רוצים עכשיו לדבר על כלל המערכת.
שי פירון: היא אומרת שאנחנו רואים את כל סוגיית החינוך, למידה והוראה כתפיסה אחת, זה לא מושגים ארכאיים.
שי פירון: למשל המושג "חינוך לא פורמלי" הוא מושג לא רלוונטי היום.
שי פירון: מה זה "חינוך לא פורמלי"?
שי פירון: לא עושים חינוך לא פורמלי בתוך החינוך הפורמלי?
שי פירון: קשר אישי מורה-תלמיד, יציאה החוצה לטיול, חוויה בתוך הלמידה, סרטים בתוך הלמידה, למידת ערך, שיח יהודי, שיח על הזהות שלנו, על מה אנחנו עושים כאן.
שי פירון: העובדה שכל כך הרבה דברים ברחו אל מחוץ למערכת והפכו את המערכת לממש עצמות יבשות, הפכו את המערכת למקום שבו תלמיד עוסק בשינון של עוד ועוד ועוד חומר, ולא מציתים לו את העיניים, ולא מדליקים לו את הדמיון, ולא מייצרים מחויבות שלו למדינה ולחברה שבה הוא חי, היא דבר שאסור לנו להסכים אתו.
שי פירון: איזון בין רגולציה לאוטונומיה.
שי פירון: נקטין את הרגולציה ככל שניתן, אבל לא נוותר על הפיקוח.
שי פירון: וכמובן נכשיר את המורים, נתאים את תוכניות הלימודים ונכשיר צוותי הוראה כדי שהדברים האלה יקרו.
שי פירון: מה יקרה בחינוך היסודי כבר מספטמבר הקרוב?
שי פירון: כלומר, למען הסר ספק, ב-27 באוגוסט או ב-1 בספטמבר, לפי מה שיוחלט על-ידי הוועדה – אני כל הזמן קורא בעיתונים מה החלטתי תמיד לפני שהחלטתי, וזה תמיד נורא נחמד אצלי, כתבי החינוך הם אנשים יצירתיים ומיוחדים, הם תמיד מודיעים את ההודעות לפני שהתקבלו ההחלטות, אבל לכשתתקבל ההחלטה בשאלה מתי תיפתח שנת הלימודים, מהיום הזה התוכנית הזאת חלה, היא מתחילה.
שי פירון: אנחנו כבר בחודש מאי הקרוב נציג כלפי המורים והמנהלים את כל הכללים הנדרשים לעניין.
שי פירון: בחינוך היסודי – העצמת המנהלים, תוכנית ניהול עצמי לכולם, גמישות פדגוגית, גמישות פדגוגית גם של פיתוח המורים, כל תוכנית יהיה בה בסיס והרחבה, כלומר מה חייבים ללמוד, מה זה הליבה ומה זה הבחירה של בית-הספר, ונתחיל להכין את התלמידים להערכה חלופית.
שי פירון: מה זה הערכה חלופית?
שי פירון: מאוד חשוב להסביר, משום שכולם חושבים שהערכה חלופית זה רק כתיבת עבודות.
שי פירון: אז ברשותכם, תנו לי להגיד על זה שני משפטים, כי זה מאוד מאוד חשוב לדיון – עיסאווי, אתה מפריע לי, יש לי בעיות קשב וריכוז גם ככה.
עיסאווי פריג': חנין רוצה להישאר, אבל אומרת לי: אני חייבת לצאת, מעבירה לי סדרת שאלות לשאול אותך.
שי פירון: שתכתוב לך.
עיסאווי פריג': אז זהו, אתה רואה.
שי פירון: אבל חנין גם יודעת שאם היא רוצה היא יכולה לשאול אותי אחרי זה באופן פרטי ואענה לה על הכול.
שי פירון: אז אני אומר: מה זו הערכה חלופית?
שי פירון: אז אני רוצה להדגים.
שי פירון: קודם כול, בוא נתחיל מהסוף.
שי פירון: מי ששמע את ראשי האוניברסיטאות, ראשי האוניברסיטאות אמרו בין היתר: אנחנו מקבלים תלמיד שעשה את הבחינה הפסיכומטרית, אולי הוא קיבל ציון ראוי, אבל הוא לא יודע לכתוב עבודה, הוא לא יודע לכתוב עבודה.
שי פירון: לא זו בלבד, הוא לא יודע לטעון טיעון.
שי פירון: יש לנו ילדים היום שגם כשהם אומרים את המילה "כן", היא נשמעת להם מילה ארוכה מדי והם מסתפקים ב"כֵּ" של ה"כן", כי גם זה כבר מספיק, לא צריך.
שי פירון: אבל אתה פוגש היום ילדים ואתה מבקש מהם לתת איזושהי אמירה שמתחילה בטיעון, מנתחת את התופעה, אומרת מסקנה.
שי פירון: אני לא יודע אם אתם יודעים, אבל אני רוצה לסבר את אוזנכם.
שי פירון: במדינות רבות בעולם בחינת בגרות בהיסטוריה למשל נעשית באמצעות כתיבת ערך לוויקיפדיה.
שי פירון: המחקר מוכיח שכשילד צריך לכתוב ערך ברמה אקדמית, כמות החומר שהוא יקרא, היכולת שלו להפעיל שיקול דעת בסינון החומר ועוד כהנה וכהנה, גדולה פי כמה וכמה מזה שהוא יקיא באופן כזה או אחר חמישה פרקים שהוא יקרא.
שי פירון: אגיד לכם עוד דבר: במדינות אחרות – "דיבייט", כלומר עמידה מול צוות בוחנים והרצאה של 25 דקות שבה תלמיד צריך להציג נושא, לשאול שאלת עומק ולהגיד מה הוא חושב על זה, מוכרת כבחינת בגרות.
שי פירון: במדינות אחרות, לצורך הדוגמה, שירה ואומנות הן כלי ביטוי לגיטימי לחלוטין ליצירת מדידה והערכה.
שי פירון: שימו לב, עד חודש יוני נציג הפני המנהלים והמורים את הקאדר של ההערכה החלופית שעומד לרשותם.
שי פירון: אנחנו לא רוצים שכולם ידקלמו עבודות עבודות עבודות, כי אם כולם ידקלמו עבודות אז אחרי שנה העבודה תהיה המבחן של לפני כן.
שי פירון: הרעיון הוא שתלמידים שונים יוכלו להביא את עצמם לידי ביטוי באופן שונה.
שי פירון: אני אומר: הדברים האלה הם מאוד מאוד חשובים.
שי פירון: אני רק רוצה שחברי הכנסת יידעו שאני לא מדבר ארוך כדי שכולכם תלכו ואז אוכל להיות פה לבד.
עליזה לביא: לא, יש פה סדר ט"ו בשבט.
שי פירון: לא, זה בסדר גמור, סדר ט"ו בשבט.
שי פירון: זה בחינוך היסודי.
שי פירון: בחינוך העל-יסודי המטרה הראשונה זה לפנות יותר זמן ללמידה.
שי פירון: כבר בשנה הקרובה כיתה י' של שנה הקרובה לא תיבחן בבחינות בגרות בכיתה י' כדי שנחזור ללמוד.
שי פירון: עכשיו, יש לי בעיה.
שי פירון: חלק גדול מהאנשים המבוגרים שיושבים בחדר – מבוגרים, כדי שלא תיעלבו, זה מגיל 35 ואילך – אומרים: וואלה, אבל זה היה ככה פעם.
שי פירון: אז אני תמיד אומר שהתוכנית הזאת עושה איזון בין שני דברים: בין back to the basic, בין חזרה לדברים שהיו והיו מצוינים, לבין חדשנות.
שי פירון: נכון, שר החינוך נאלץ לומר: לא המצאתי כלום.
שי פירון: אני רוצה שתדעו שעל שולחני הגישו דוחות משנת 78' עד שנת 2011 שכולם אומרים אותו דבר, כולם אומרים אותו דבר: אין מבחנים בכיתה י', יש צמצום אדיר במספר הבחינות למקצוע, תיכף אציג לכם את הצמצום, חלק מהחומר יילמד על-ידי מה שנקרא בחירה ו-30% בצורה של העמקה.
שי פירון: כל מקצוע – 30% מתוכו יהיה בצורה של הערכה חלופית, 70% בחינה חיצונית, 30% בחינה בית-ספרית.
שי פירון: ופה אני רוצה לומר משפט שאני שומע כל הזמן, וכשאני שומע אותו מאנשי חינוך בעבר או בהווה אני מתבייש שבעתיים.
שי פירון: אני רוצה רגע להתמודד עם הדבר הזה.
שי פירון: תראו, מדברים אתי על כך – מה, אתה נותן לבתי-הספר לבדוק עבודות ומבחנים?
שי פירון: מה יהיה אם המורה במקום הזה ייתן ציון כזה והמורה במקום הזה ייתן ציון אחר?
שי פירון: אז קודם כול, המילה הראשונה שהייתה פה, אם שמתם לב, הייתה אמון.
שי פירון: אבל תרשו לי להביע מחאה.
שי פירון: לפני בואי לכנסת הייתי מרצה, מרצה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן, במרכז הבין-תחומי, בעוד כל מיני מקומות.
שי פירון: נתתי ציונים לתלמידים.
שי פירון: מישהו העלה על דעתו לפקפק ביושרה שלי כמישהו שנותן ציון?
שי פירון: למה, בגלל שאני באוניברסיטה אז אני מהימן?
שי פירון: ואם אני מורה בתיכון או ביסודי אז מישהו צריך לחשוד ביושרה שלי?
שי פירון: איזו איוולות זאת?
שי פירון: איך אפשר לדבר על מורים בישראל ככה?
שי פירון: איך אפשר לחשוד שמורה בישראל שיקבל לידיו את הזכות להעריך בהערכה חלופית את התלמידים, ולראשונה הציון שלו יהפוך להיות גורם מרכזי ומשמעותי בשיח הישראלי?
שי פירון: מאיפה מגיעה החוצפה – באמת, אני אומר זה בכאב, אני קורא את זה בכל מיני מקומות – לחשוד במורים בישראל?
שי פירון: אני חושב, דרך אגב, שחלק גדול מהסיבה שמערכת החינוך שלנו נראית ככה, כי לא נותנים מספיק כבוד למורים, כי לא מבינים שמדובר בענקי רוח, באנשים שבאמת מוסרים את הנפש.
שי פירון: ללמד 30 או 40 ילדים במדינת ישראל זה אתגר, זה לא דבר קל, זה לא דבר פשוט.
שי פירון: אז לחשוב שמורה במדינת ישראל, חס וחלילה, לא ייתן ציון כי – באקדמיה יש לכם את החשד הזה?
שי פירון: לכן המורים כחלק מהאמון להעצים את בתי-הספר - - -
<לורן פוריס: אבל יש "מגן".
שי פירון: אני מזכיר לכולם דרך אגב שבארצות-הברית, רק לדוגמה, אין בכלל בחינות בגרות, יש ציונים של בתי-הספר, ציונים בתעודה הרגילה, יש מבחן SAT אחד, אבל הציונים בבתי-הספר מסדרים את התלמידים עשרת הראשונים.
שי פירון: ואף אחד לא עוסק בשאלה: עשרת הראשונים של טקסס לעומת עשרת הראשונים של מנהטן, כי כולם בטוחים באופן אמיתי שמורה זאת פרסטיז'ה.
שמעון אוחיון: יש תחרות.
שי פירון: אני רוצה להגיד משהו שהדהים אותי לפני חודש.
שי פירון: הייתי בארצות-הברית והלכתי שם בשבת בבוקר, הלכתי לסעוד את סעודת השבת, ובדרך עברנו ליד מוזיאון ה-"Moma".
שי פירון: ואמרתי לאשתי: את יודעת, יש קטע כזה פה ב-"Moma", שאם אתה בא לשומר בשער בשבת ואתה אומר לו: אני יהודי, אתה לא צריך להראות לו כלום, הוא נותן לך להיכנס בחינם.
עמרם מצנע: רואים לפי האף.
שי פירון: מאמינים לך.
שי פירון: עכשיו, למען הסר ספק, הייתי עם כובע, היה חורף.
שי פירון: כלומר אל תגידו, הוא ראה לך את הכיפה – לא.
שי פירון: היא אמרה לי: לא יכול להיות, מה, כולם יתחמנו.
שי פירון: אמרתי: יאללה, בואי ננסה.
שי פירון: ניגשתי לשומר, אמרתי לו: אני יהודי, אמר לי: בבקשה.
שי פירון: נכנסתי ל-"Moma", עשיתי סיבוב 20 דקות, יצאתי.
שי פירון: למחרת פגשתי את סגן ראש עיריית ניו-יורק ומי שאחראית על החינוך.
שי פירון: אמרתי לה: תסבירי לי את הסיפור הזה, תסבירי לי את העניין, איך זה עובד פה, שבן-אדם בא ואומר: אני יהודי, כאילו הכול בסדר, לא משלם.
שי פירון: אז היא אומרת לי: תשמע, עשינו בדיקה, כל שבת נכנסים בערך 130 איש בטענה שהם יהודים.
שי פירון: נגיד ש-20 רמאים.
שי פירון: שווה שחברה שלמה תנהל את התרבות שלה על 20 רמאים?
שי פירון: יש לנו 110 דוברי אמת.
שי פירון: ואני חושב שהאמירה הזאת היא אמירה שמערכת החינוך רוצה לתת אותה במתנה לחברה הישראלית.
שי פירון: צריך לדבר אמון, לנשום אמון, ללכת על אמון באופן עמוק.
שי פירון: זה חלק מהשפה שלנו.
שי פירון: ולכן ההערכה הפנימית הולכת להיות חלק מאוד מרכזי בתוך הסיפור הזה.
באסל גטאס: צריך אמון גם בתלמידים, לא רק במורים.
שי פירון: נכון.
שי פירון: מה יהיה עכשיו?
שי פירון: כל תלמיד צריך לעמוד בהצלחה בתוכנית התפתחות אישית, למידה והיבחנות באשכולות החובה, תיכף אני אסביר, ולמידה והיבחנות במקצוע בחירה אחד ברמה מוגברת, או לכל היותר בשני מקצועות.
שי פירון: למי שלא מבין, זה החידוש הגדול, זה חלק מהחידושים הגדולים.
שי פירון: אז בוא אתן לכם נתונים, חשוב שתדעו אותם.
שי פירון: ב-2012 מדינת ישראל ייצרה סדר גודל של 436 טפסים שונים של בחינות בגרות.
שי פירון: האופרציה עלתה לנו כ-340,000,000 שקלים.
שי פירון: אני לא מדבר על שכר למורים, אני מדבר על כמה עלה להדפיס, לבדוק, לחלק, לשלם לשומרים וכו'.
מסעוד גנאים: מרוב השאלונים?
שי פירון: כן, מרוב השאלונים.
שי פירון: אבל הדבר הנוסף שאני רוצה לספר לכם, אני רוצה שתדעו, שאנחנו לא יודעים אף פעם כמה תלמידים ייבחנו, בגלל שזה הכול פתוח, ומדפיסים את השאלונים בזמן.
שי פירון: אני רוצה שתדעו שכל שנה באוקטובר משרד החינוך גורס כ-3.5 מיליון טפסים של בגרות בעלות של 3.6 שקלים לכל טופס, לאמור אנחנו כל שנה גורסים 10,000,000 שקלים ככה, באופן הבא.
באסל גטאס: צריך להפחית לכם את זה מהתקציב.
<קריאה: אבל כל תלמיד צריך להירשם.
שי פירון: אבל נרשמים אחרי שכבר מדפיסים את הבגרויות, כי נותנים לתלמיד להירשם עד מאי.
שי פירון: המערכת לא יכולה להתכונן במאי, היא כבר מתכוננת במרץ, כי זו אופרציה אדירה.
שי פירון: ולכן בעצם נוצרת פה מהומה בלתי נתפסת.
שי פירון: ברגע שאתה אומר:
שי פירון: כל תלמיד יכול להיבחן ברמה חיצונית במקצוע או שניים, ברגע שאתה מגביל את מספר הבחינות, אנחנו מורידים באופן דרמטי, תיכף אראה את מספר הבחינות, נעבור רגע.
עיסאווי פריג': תן דוגמה.
שי פירון: אני אראה לכם את זה עכשיו.
שי פירון: אז זה כבר אמרתי, זו ההתנדבות – "אני והקהילה" זה בכיתה י', "אני והחברה הישראלית" זה בכיתה י"א, ו"אני ומדינת ישראל" זה בכיתה י"ב.
שי פירון: בואי, תעברי בבקשה.
שי פירון: מהן האשכולות?
שי פירון: עוד דבר שעשינו זה הניסיון לקרב כמה שניתן ולצמצם את הפערים בין המגזרים השונים.
שי פירון: יש לנו אשכול אחד שנקרא "עברית", שבו יש את מקצוע הספרות ומקצוע לשון והבעה.
שי פירון: אפשר לראות את זה גם בציבור הממלכתי הדתי וגם בציבור הערבי והדרוזי.
שי פירון: אשכול שני נקרא "אשכול ידע עם, מדינה ועולם", אשכול שלישי נקרא "אשכול מורשת ותרבות".
שי פירון: בחינה נוספת זו בחינה באנגלית, בחינה במתמטיקה, וחובת בחירה במקצוע בהיקף של 5 יחידות לימוד.
שי פירון: מה שאנחנו שינינו, קודם כול פעם ראשונה, זה את היכולת לבחור באין-סוף מקצועות בחירה –בבחינה חיצונית, בחינה פנימית אתה יכול לעשות כמה שאתה רוצה.
שי פירון: הדבר השני הוא שקבענו שלכל מקצוע תהיה בחינה אחת בלבד.
שי פירון: הדבר השלישי הוא שקבענו שבשלב הראשון אנחנו שמים אשכולות, אתם רואים את האשכולות.
שי פירון: בתעודת הבגרות הראשונה שתצא – אם זה 2014, אז 2017 – שתונפק ב-2017 יופיע ציון משוקלל ב"עברית", שישקלל את הציון בספרות ובלשון, ציון משוקלל ב"ידע, עם ומדינה", שישקלל את הציון בהיסטוריה ואזרחות.
שי פירון: כל מקצוע יילמד בנפרד, מורים נפרדים, ייבחן בנפרד.
שי פירון: אבל זה יסתיים תוך כשנתיים.
שי פירון: במהלך השנתיים האלה נציע לבתי-הספר – ולכן עשינו את האשכולות, הנה ההסבר – לבחור באחת משלוש האופציות הבאות: או מקצוע אחד בחינה, מקצוע אחד עבודה, הערכה חלופית; או יצירת תוכנית אינטרדיסציפלינרית של שתי המקצועות; או יצירה של חלק מתוכנית הלימוד משותף.
שי פירון: כל בית-ספר יצטרך לבחור לעצמו באיזה דרך הוא רוצה להכין את התלמידים שלו.
שי פירון: לא נחייב את מנהלי בתי-הספר לעשות הערכה חלופית בכל המקצועות.
שי פירון: מנהל בית-הספר יקבל סל שמספיק להערכה חלופית לפחות בשלושה תחומי דעת, ארבעה.
שי פירון: זה נבדק בימים אלה, זה לא סופי, אלה דברים שנבדקים.
שי פירון: זו דוגמה לאיך אנחנו מתכוננים לעבוד.
שי פירון: משום שיכול שבבית-ספר אחד צוות המורים להיסטוריה הוא הצוות המתאים ביותר להערכה חלופית, ובבית-ספר אחר דווקא צוות המורים לספרות הוא הצוות המתאים ביותר, ובבית-ספר אחר דווקא במדעים קורה משהו מיוחד.
שי פירון: אז ניתן למנהל בית-הספר, אנחנו בודקים את זה, עד שהמערכת תיכנס כולה תוך שנתיים לעניין ניתן למנהל בית-הספר את האפשרות לבחון את הדברים.
שי פירון: וככה זה נראה.
שי פירון: לא אעסוק מה היה לפני, אחרי, חבל על הזמן, תלכי עוד, אני רוצה לסיים.
שי פירון: שימו לב, מה שאתם רואים כאן עכשיו זה מה קורה לתלמיד שיש לו היום 21 יחידות לימוד.
שי פירון: אם תסתכלו ברשות
שי פירון: כם בטבלה, רק כ-30% מהתלמידים נמצאים במצב הזה.
שי פירון: נבחן נכון להיום ב-15 בחינות, בתוכנית החדשה ייבחן ב-10 בחינות.
שי פירון: תלמיד שיש לו כ-30 יחידות לימוד, זה 30% מהתלמידים, נבחן היום ב-17 אירועי בחינה – ייבחן ב-10.
שי פירון: ותלמיד שיש לו 40 יחידות לימוד, 41 יחידות לימוד, שזה עוד פעם 30% מהתלמידים, נבחן היום ב-22 בחינות וייבחן ב-11 בחינות בלבד.
שי פירון: בממוצע 40% בחינות פחות לתלמיד, מרוכז חצי י"א, חצי י"ב.
שי פירון: כיתה י' תלמדו, תתנדבו, תעשו פעילות ערכית.
באסל גטאס: זה על פני כל השנים או אתה מדבר על הסוף?
שי פירון: על פני כל השנים.
שי פירון: לא, זה סך הכול בטוטל.
שי פירון: תלמדו בכיתה י' עד סוף י"א, תעסקו בחינוך, תעשו שיח, תצאו לטיולים בארץ, תעסקו בזהות היהודית והישראלית או הערבית שלכם, כל אחד במקום שלו, תנו למורים אפשרות ללמד באמת, להביא את עצמם לידי ביטוי, ונעשה כחמש בחינות בכיתה י"א – זה הרבה פחות ממה שעושים היום – וכחמש בחינות בסוף י"ב.
שי פירון: דרך אגב, בשורה אדירה, זה אומר שבאופן יוצא דופן שנת הלימודים לא תיגמר בפסח.
שי פירון: משום שבעצם היום שנת הלימודים נגמרת בפסח, כי יש לנו המון המון בחינות והן נפרסות על פני המון זמן.
שי פירון: אנחנו מדברים סך הכול על כשבועיים וחצי זמן בחינות בסוף חודש יוני, פשוט נורא, אלגנטי – תלמדו.
שי פירון: כיתה י' – אתם בכלל לא בסיפור – תלמדו.
שי פירון: אין מועדי חורף, למעט תלמידים מאוכלוסיות מוחלשות – כיתות מב"ר או כיתות כאלה ואחרות שצריכות הקלה כזאת או אחרת.
שי פירון: אבל התרבות הזאת של מהיום הראשון של שנת הלימודים לומדים לבחינות, ואי-אפשר לצאת לטיול השנתי, ואי-אפשר ללכת להצגה, ואי-אפשר לעשות שבוע התנדבות, ואי-אפשר לעשות כלום, כי כל הזמן אנחנו נמצאים במפעל הציונים, בבית-חרושת – הדבר הזה נגמר.
שי פירון: זהו.
מסעוד גנאים: לסגור מפעל.
שי פירון: ניפגש עם בחינות הבגרות פעם ראשונה בקיץ של כיתה י"א.
שי פירון: אסיים ואומר כך: זה עוד שלב בתוכניות שאני חושב עליהן למערכת החינוך הישראלית, לא גמרנו.
שי פירון: מילה על הפסיכומטרי, שכחתי.
שי פירון: קודם כול, מה הכותרת.
מסעוד גנאים: מתי מתחילים?
שי פירון: מי' של שנה הבאה.
שי פירון: כל מי שלומד עכשיו, נכון לרגע זה, זה לא רלוונטי.
מסעוד גנאים: זאת אומרת, לא רלוונטי למי שלומד עכשיו.
שי פירון: יש עוד דו-שיח ממתי כן, לא רלוונטי לתלמידים שעכשיו מסיימים את מערכת החינוך, לא רלוונטי.
שי פירון: אמרנו: מדינת ישראל היא המדינה היחידה בעולם, ועכשיו אני אומר את זה בוודאות, שצריך גם וגם – גם בחינת בגרות וגם בחינה פסיכומטרית.
שי פירון: עכשיו תראו מה קורה לנער הישראלי: Once טוחנים אותו ביותר בחינות מכולם.
שי פירון: רק שתדעו, אני הגעתי כרגע לעשרה אירועים של בחינה, ברוב המדינות יש בין חמש לשש בחינות, זהו.
שי פירון: אבל אם תראו באשכולות, כשזה יהיה אחד ואחד, אנחנו מגיעים למספר בעולם.
שי פירון: תוך שנתיים, פלוס מינוס, אנחנו בעצם מתייצבים על הממוצע העולמי.
שי פירון: כי כשיעשו במקצוע אחד באשכול עבודה או הערכה חלופית ובמקצוע אחד בחינה, אנחנו מתייצבים על המספר העולמי.
שי פירון: תלמיד ממוצע בישראל יעשה בין שש לשבע בחינות, ובזה הבאנו את עצמנו לממוצע העולמי.
שי פירון: אבל נעזוב את זה לרגע.
שי פירון: מה קורה?
שי פירון: הילד הממוצע, נלך על ה-60%, עושה, ראיתם, מ-17 בחינות ומעלה.
שי פירון: אחר כך הוא הולך לצבא, מה שלא קורה במדינות אחרות, אבל לפני שהוא הולך לצבא אומרים לו: בוא הנה, באמת, אולי תלך לשנת י"ג, לש"ש, למכינה קדם-צבאית, תכין את עצמך.
שי פירון: אז הוא הלך למכינה, ואז הוא הגיע בגיל 19 לצבא.
שי פירון: ואז הוא עשה שלוש שנים צבא, ואמרנו לו: תשמע, תהיה קצין, לא יפה, תתרום לחברה.
שי פירון: אז הוא הלך לקורס קצינים.
שי פירון: אז הוא עבר ארבע שנים.
שי פירון: ועכשיו, אחרי שהוא גמר את כל זה, קודם כול הוא יוצא לטיול.
שי פירון: אם איתרע מזלו והשחרור שלו לא מסונכרן עם הבחינה הפסיכומטרית של השנה הבאה, הוא מפסיד שנה, משלם 10,000 שקלים לפחות, כדי לעשות קורס.
שי פירון: ויש לנו נתונים, אני לא אומר אותם עכשיו, על כמה עושים יותר מבחינה אחת.
שי פירון: תחליטו, או בחינות בגרות – אנחנו מכירים שלושה דגמים בעולם: מדינות שבהן אין בחינות בגרות אבל יש בחינה אחת כניסה, נתתי את הדוגמה של SAT; מדינות שבהן כולם הולכים לאוניברסיטה ישר ובסוף שנה א' מתבצע מיון, הדגם הצרפתי, זה קיים בכמה מדינות; ומדינות שבהן בחינות הבגרות מספיקות כדי להתקבל לאוניברסיטה.
שי פירון: דרך אגב, זה רוב המדינות בעולם.
שי פירון: אני מציע לכל אחד מכם, יש מסמך מצוין של הממ"מ על העניין הזה, כדאי לכם לראות אותו, הוא עושה ממש סיכום.
שי פירון: אין מדינה כמו ישראל, אין, לא קיים.
מסעוד גנאים: אנחנו מדינה במבחן.
שי פירון: ולכן סיכמנו: "או או".
שי פירון: מה זה אומר?
שי פירון: תוך שלושה-ארבעה חודשים נציג בפני החברה בישראל לוח אקסל, טבלה.
שי פירון: בטבלה יהיה כתוב: 5 יחידות במתמטיקה, 5 יחידות אנגלית ועברית, בממוצע שנחליט עליו – אני סתם נותן דוגמה: 85, 86, 87 כזה – ומתחת יהיה כתוב כל המקצועות שאליהם אתה מתקבל אם הגעת לציון הזה.
שי פירון: כמובן בכפוף למספר הנרשמים.
שי פירון: אם יהיו יותר מדי נרשמים וחלק מהם יהיו בממוצע 98, אז כמובן שכמו שקיים.
שי פירון: יהיה כוכבית נכון להיום על שתי פקולטות – על הפקולטה לרפואה ועל הפקולטה להנדסה.
שי פירון: בהן תהיינה בחינות כניסה ספציפיות.
שי פירון: יש לנו ויכוח על עוד פקולטה אחת שלא אציין אותה עכשיו.
שי פירון: זה דיון, אין אפילו ויכוח, הכול מתקיים בדיון.
שי פירון: יש לנו דיון על עוד פקולטה אחת, אבל זה פחות או יותר המרחב שעליו מדברים.
שי פירון: בטבלה השנייה יהיה כתוב: 4 יחידות לימוד מתמטיקה, 5 יחידות לימוד אנגלית ועברית, ממוצע.
שי פירון: בטבלה השלישית יהיה כתוב 3 וכו', ובטבלה הרביעית יהיה כתוב: ללא תלוי בממוצע בחינות הבגרות.
שי פירון: יש פקולטות שהלוואי שרק יבואו ללמוד, שאין ביקוש, אז בשביל מה צריך לעשות את כל הרמייה הזאת.
שי פירון: נפרסם את הדברים האלה, נציג אותם בפני הציבור כבר בזמן הקרוב.
שי פירון: מה משרד החינוך "ייאלץ לעשות" כדי שזה יקרה?
שי פירון: שני דברים: האחד, הוא יצטרך לעבוד יחד עם המרכז הארצי למדידה והערכה כדי להקפיד יותר על טוהר הבחינות.
מסעוד גנאים: של הבגרויות?
שי פירון: של הבגרויות.
שי פירון: בעיני זו בשורה נהדרת – למה לא, זה רק טוב לכולם.
שי פירון: והדבר השני, הראמ"ה, הרשות הארצית למדידה והערכה ביחד עם המרכז למדידה והערכה של האוניברסיטאות, מאל"ו, יעבדו ביחד על הבחינות, כדי לראות שהן ברמה מספקת, שהן מבחינת השאלות והדרך שלהן מתאימות לצרכים של האוניברסיטאות.
שי פירון: יעלו את הרמה או לא יעלו – אנחנו חושבים שגם היום זה טוב, אבל לא משנה, זה טוב מאוד.
באסל גטאס: יש אופציה של הסתמכות טוטלית על הפסיכומטרי ללא בגרות?
שי פירון: אז אני אענה.
שי פירון: אין מצב שילד יכול לעשות רק פסיכומטרי בלי שיש לו זכאות לבגרות.
שי פירון: אבל יש מצב שלא יתחשבו בכלל בממוצע שלו ולא משנה כמה יחידות הוא עשה.
שי פירון: מספיק שיש לו זכאות לבגרות ותעודת בגרות מינימלית, הוא יכול להגיד: אני רוצה עכשיו לעשות רק פסיכומטרי, אל תסתכלו על תעודת הבגרות שלי, וללכת קדימה והכול בסדר.
עמרם מצנע: מה אתה עושה במקרה שבאמת זה מקצוע שיש בו ריבוי נרשמים?
שי פירון: אז כמו בפסיכומטרי, לפי החלק העליון.
שי פירון: אותו דבר כמו הפסיכומטרי.
שי פירון: זאת התוכנית, הצגנו אותה.
שי פירון: אנחנו מתחילים אותה, כפי שאמרתי, כבר אתמול.
שי פירון: בספטמבר הקרוב היא תחול על כל בתי-הספר היסודיים ועל תלמיד כיתה י' החדשים.
שי פירון: אני באמצע שיחות ארוכות ועמוקות עם ראשי בתי-הספר לחינוך הן במכללות והן באוניברסיטאות.
שי פירון: תתגבשנה תוכניות העשרה והדרכה למורים, התאמה לתוכנית המיוחדת הזאת.
שי פירון: תוך שנתיים מהיום נהיה בשלב ב' של התוכנית, כפי שראיתם, בשלב הבחירה בתוך האשכולות.
שי פירון: אומר משפט אחרון ובזה אסיים.
שי פירון: יש בדעתי ובתוכניתי, בשיתוף פעולה עם יושב-ראש הוועדה, לחוקק שניים או שלושה חוקים שמגמתם תהיה מצב אל-חזור בחלקים מרכזיים בתוכנית.
שי פירון: החקיקה אומרת שהגיע הזמן להקים בישראל מועצה לאומית לחינוך, שתפקיע מידי גורמים פוליטיים את היכולת לקבוע את תכני הלימוד בישראל, בדומה למה שקיים במל"ג.
שי פירון: אני חושב שהמודל של המל"ג הוא מודל נכון בהתאמה לתוך מערכת החינוך.
שי פירון: נעשה התאמות, אנחנו בוחנים כרגע ביחד כמה נוסחים.
עמרם מצנע: להפקיע מאנשים פוליטיים, אתה מתכוון גם לשר.
עמרם מצנע: כלומר השר יצטרך לתת סמכויות למועצה.
שי פירון: הוא יהיה יושב-ראש המועצה כמו שאני יושב-ראש המל"ג.
עמרם מצנע: כן, אבל סמכויות מסוימות יהיו שם ולא - - -
שי פירון: חד-משמעית.
שי פירון: הוא יכול לבוא, להציג תוכניות, אבל הוא לא יכול לשנות את תוכנית הלימודים, הוא לא יכול לעשות רפורמה על דעתו – אני עושה את החוק אחרי, כשאני אגמור – הוא לא יכול לגעת בליבה.
שי פירון: הוא כן יכול להשפיע על תוכניות תוספתיות, הוא כן יכול להשפיע על כיוונים, אבל הליבה של המערכת, תפיסת הלמידה הבסיסית של מדינת ישראל לא יכולה להשתנות.
שי פירון: אני מקווה שנכין את החוק הזה בהקדם ונגיש אותו כבר במושב הקיץ על שולחן הכנסת.