GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמרם מצנע: החוק הוא באמת חשוב והוא פריצת דרך ואני בהחלט לא אהיה שותף למסמס אותו אלא באמת לנסות להעביר אותו מוקדם ככל האפשר.
עמרם מצנע: אבל, שנדע שבאמת התייחסנו לכל הדברים.
<יפעת שמר: ברגע שאתה מכניס את הצהרונים, חשוב לצרף עוד משרד ממשלתי וזה משרד הכלכלה, שגם לא היה בדיון ביום רביעי וגם לא נמצא פה.
<יהודית גידלי: הוא הוזמן.
<משה הלל: נמצא פה מפקח על הצהרונים בעיריית ירושלים מטעם משרד הכלכלה.
<יפעת שמר: משרד הכלכלה מפקח על הצהרונים, יש לו נוהל הכרה והוא מסבסד, בהתאם למבחני הכנסה, את ההשתתפות של חלק מהילדים בצהרונים.
<מירב ישראלי: זה רק לגבי צהרונים מסוימים.
<יפעת שמר: צהרונים שביקשו נוהל הכרה.
<יפעת שמר: אני גרה ברמת פולג בנתניה.
<יפעת שמר: אצלנו הצהרון לא מסובסד.
<יפעת שמר: רק אנשים מאוד מסוימים מגישים בהתאם למבחן הכנסה.
עמרם מצנע: זה שילדים ומשפחות מסובסדות, זה לא אומר שהצהרון הוא בפיקוח המשרד.
עמרם מצנע: מה שבפיקוח משרד הכלכלה אלה המעונות.
<יפעת שמר: גם הצהרונים.
<יפעת שמר: שכונת רמת פולג בנתניה זאת לא שכונה במצוקה כלכלית.
<יפעת שמר: הצהרון עצמו הגיש בקשה לקבל נוהל הכרה.
<יפעת שמר: הוא מוכר על-ידי משרד הכלכלה.
<מירב ישראלי: אין פיקוח על כלל הצהרונים.
<יפעת שמר: למשרד הכלכלה יש נוהל הכרה.
עמרם מצנע: כן, אבל זה לא קשור למי מנהל את הצהרון.
עמרם מצנע: אני מבין שמשרד הכלכלה מכיר בצהרון לטובת סבסוד ילדים על-פי הנהלים ואז הוא מסבסד את הילד דרך הצהרון.
עמרם מצנע: הוא לא מפקח על התשתית החינוכית.
<יפעת שמר: לשם קבלת ההכרה הזאת יש נוהל הכרה מפורט שבו הוא מסביר ומגדיר כל פרט בהתנהלות של הצהרון.
<יפעת שמר: אני אעביר לך את הנוהל במייל.
<יפעת שמר: רק על עניין התזונה יש 7 שורות ובכלל לא מוזכר שם - - -
<קריאה: את לא צריכה להיכנס לזה.
<קריאה: צריך ליצור סטנדרטיזציה מבחינת משרד החינוך.
<קריאה: כמה משרדים את רוצה שיהיו בסיפור?
<מירב ישראלי: אין גוף מרכזי שמפקח על כלל הצהרונים.
<מירב ישראלי: אין חוק.
<מירב ישראלי: פה אתה מתלבש על חקיקת החינוך.
<מירב ישראלי: לגבי צהרונים אין חוק.
<מירב ישראלי: זה נעשה מכוח איזה נוהל, שתמורת הסבסוד הם מסכימים לפיקוח.
<מירב ישראלי: לכן לא כלל הצהרונים - - -
<עינב גוטרמן: בתכנית של הארכת יום הלימודים, זה באמת משהו שמכניס סוף כל סוף את השעות האלה למסגרת וסמכות של משרד החינוך.
<מירב ישראלי: אבל לא בכל מוסד חינוך, זאת הבעיה.
<קריאה: אבל הילד הבודד לא יודע מאיפה בא החוק.
<מירב ישראלי: זה חייב להתלבש על איזו מערכת פיקוח קיימת.
עמרם מצנע: הדיון הסתיים, תודה רבה.
עמרם מצנע: בוקר טוב, בוקר טוב לחבר הכנסת ברכה, בוקר טוב לכולכם.
עמרם מצנע: אנחנו בנושא הצעת חוק השאלת ספרים (תיקון מספר 7) (חובת השאלת ספרי לימוד), תשע"ד-2013, ואנחנו בשלב של הכנת החוק לקריאה שנייה ושלישית.
עמרם מצנע: כהרגלנו, האם מישהו רוצה להעיר הערה כללית, לפני שאנחנו מתחילים לקרוא את סעיפי החוק?
עמרם מצנע: אוקיי, אז קדימה, מירב.
<מירב ישראלי: (מקריאה): "הצעת חוק השאלת ספרי לימוד (תיקון מספר 7) (חובת השאלת ספרי לימוד), התשע"ד-2013.
<מירב ישראלי: "החלפת סעיף 2. 1.
<מירב ישראלי: בחוק השאלת ספרי לימוד, התשס"א-2000 (להלן – החוק העיקרי), במקום סעיף 2 יבוא: "חובת השאלת ספרי לימוד.
<מירב ישראלי: 2.
<מירב ישראלי: (א) בכל בית ספר תפעל תכנית השאלת ספרי לימוד בהתאם להוראות חוק זה; ואולם המנהל הכללי של משרד החינוך או מי מטעמו רשאי להחליט כי בבית ספר מסוים לא תפעל תכנית כאמור אם מצא כי אין כדאיות כלכלית בהפעלת התכנית בבית הספר, בין היתר בשל השתתפות מועטה של תלמידים בה.
<מירב ישראלי: "(ב) מנהל בית ספר שלא פועלת בו תכנית השאלת ספרי לימוד יודיע להורי התלמידים על הפעלתה בשנת הלימודים שלאחר מכן זמן סביר לפני תחילת שנת הלימודים.
<מירב ישראלי: "(ג) הורי תלמיד רשאים להודיע למנהל בית הספר כי אינם מעוניינים שהתלמיד ישתתף בתכנית השאלת ספרי לימוד.
<מירב ישראלי: "(ד) בתכנית השאלת ספרי לימוד הפועלת בבית הספר ישתתפו תלמידים שהוריהם לא מסרו הודעה לפי סעיף קטן (ג).
<מירב ישראלי: "(ה) השר יקבע הוראות לעניין סעיף זה, לרבות בדבר האופן והמועדים למסירת הודעות לפיו".
מוחמד ברכה: זה בא במקום מה?
<מירב ישראלי: במקום סעיף שבעצם היום נאמר שבית ספר רשאי להיכלל בתכנית השאלת ספרי לימוד, בהתאם להוראות חוק זה, ובתנאי שלמעלה מ-60% מהורי התלמידים הסכימו להשתתף בתכנית.
<מירב ישראלי: זאת אומרת ההסכמה צריכה להיות אקטיבית.
עמרם מצנע: אנחנו הפכנו בעצם, בית ספר נכנס לתכנית, לא רשאי אלא נכנס, והורה שלא רוצה צריך לומר שהוא לא רוצה.
מוחמד ברכה: כן, זה מצוין.
מוחמד ברכה: והכדאיות הכלכלית?
עמרם מצנע: השארנו למשרד החינוך את היכולת להחליט שבית ספר מסוים לא עומד בתנאים, בעיקר בגלל המאזן הכלכלי.
עמרם מצנע: כלומר הרבה הורים חתמו שהם לא רוצים, למשל, אז בית ספר לא יכול לעמוד בזה.
<אתי בנימין: אבל אם יש בבית ספר מספר תלמידים קטן גם?
עמרם מצנע: לא, מספר ילדים קטן לא תהיה בעיה.
עמרם מצנע: אנחנו מניחים שזה לא יקרה, בגלל שצריך פה הורה לחתום בפועל שהוא לא רוצה, במקום לחתום שהוא רוצה, שזה - - -
מוחמד ברכה: זה מצוין, אבל אני חושש מהמילה כדאיות כלכלית, כי זה יכול גם להגיע למקומות של מעוטי יכולת ואז תימנע מהם התכנית בגלל חוסר כדאיות.
עמרם מצנע: אני חושב שזה לא יגיע, בגלל - - - אני אגיד לך למה כי התכנית מקלה על ההורים מאוד ולכן קשה לי להאמין שיהיו - - - אבל השארנו כאן - - -
<נועה היימן: ההשתתפות של משרד החינוך בתקציב כל בית ספר נקבעת לפי מדד הטיפוח של בית הספר.
<נועה היימן: כלומר ככל שבית הספר יותר חלש משרד החינוך עוזר להורים שם יותר ובמסגרת התכנית ההורים נדרשים להשתתף פחות.
<נועה היימן: אז יש הקלה לבתי ספר חלשים.
<שרה ישראלי: לא, אבל התשלום הוא תשלום זהה בכל הארץ, של 200 שקלים.
<קריאה: לא, היא אומרת שההשתתפות של המשרד היא דיפרנציאלית.
<שרה ישראלי: אבל ההורים נדרשים לשלם את אותו תשלום.
עמרם מצנע: כן, אבל אם למשל יש בבית ספר מסוים פחות הורים שמשלמים, אז אתה צריך לאזן את סך כל העלות על ידי כך שמשרד החינוך מממן יותר.
<מירב ישראלי: ואני מבינה שקרן המלגות חלה גם על השאלת ספרי לימוד, נכון?
<קריאה: אם בית ספר החליט שכן, אז כן.
עמרם מצנע: כן, זו החלטה של מנהל בית ספר.
עמרם מצנע: זאת אומרת למנהלי בתי ספר יש סמכות להחליט בקרן המלגות בתמיכה בהורים שלא יכולים לשלם את תשלומי הרשות.
עמרם מצנע: כי התשלום הזה הוא תשלום רשות, הוא לא תשלום חובה.
יעקב פרי: רק להעיר למה שאמרה הגברת, זה עד 280 שקלים.
יעקב פרי: דווקא בבתי ספר שהם מעוטי יכולת אם יש מספיק כסף בקופה, למשל ממקורות משרד החינוך לא חייבים לגבות את מלוא הסכום.
<שרה ישראלי: אבל מצד שני, בבתי ספר מעוטי יכולת יש קורלציה עם מספר התלמידים, בדרך כלל אלה בתי ספר קטנים, אם תשימו לב לכך.
<שרה ישראלי: כמעט כולם.
<מירב ישראלי: אני מבינה שאחוז ההשתתפות הוא מה שחשוב, לא המספר.
מוחמד ברכה: זה קיים בנוסח מחייב, או במשהו מחייב, העניין של ההשתתפות הפרופורציונאלית?
<מירב ישראלי: לא הבנתי את השאלה.
מוחמד ברכה: ההשתתפות של משרד החינוך, את אומרת שזה על פי - - -
<קריאה: היא מוגדרת בחוזר מנכ"ל.
<אתי בנימין: החוק הזה מתייחס גם לבתי הספר התיכוניים?
מוחמד ברכה: היועצת המשפטית, למה שזה לא ייכנס כנוסח מחייב בהצעת החוק, של השתתפות של משרד החינוך, שתהיה - - -?
<מירב ישראלי: יש השתתפות, לא לגבי ה - - -
מוחמד ברכה: מה שקיים בחוזר מנכ"ל.
<מירב ישראלי: זה משרדי הממשלה צריכים ל - - -
מוחמד ברכה: השאלה, מה שקיים בחוזר מנכ"ל, בעניין של השתתפות משרד החינוך - - -
<מירב ישראלי: הדיפרנציאלית.
מוחמד ברכה: הדיפרנציאלית, למה שזה לא יהיה קיים בתוך החוק?
<מיכל חורין: אנחנו בדרך כלל לא מכניסים שיעורי השתתפות מהסוג הזה ב - - -
מוחמד ברכה: לא, העיקרון.
<מיכל חורין: היום זה דיפרנציאלי, זה נכנס בתוך השיקולים שמשרד החינוך שוקל - - -
עמרם מצנע: אין שום חוק, אני חושב, שזה נכנס בתוך החוק.
עמרם מצנע: אנחנו הולכים עכשיו, דרך אגב, מכינים חוק כללי, שיקבע את ה - - -
מוחמד ברכה: העניין של המבנים, למשל, העניין של בניית בתי ספר וגם מה השטח של בית הספר פר מספר תלמידים, זה קיים בחוזר מנכ"ל.
מוחמד ברכה: אני חשבתי ואני עדיין חושב שיש מקום שתהיה הגדרה בסיסית של בית ספר, שצריכים להתקיים בו אי אלה נתונים וכך לא יישאר העניין הזה פרוץ לכל מיני שיקולים של מחסור בקרקע, או הפשרת קרקע ודברים כאלה.
מוחמד ברכה: אני חושב שכאן אותו דבר, חוזר מנכ"ל זו החלטה אדמיניסטרטיבית ולא החלטה מחייבת.
מוחמד ברכה: אני חושב שסוג כזה של החלטה הוא מעין אמירה חברתית ולא אמירה אדמיניסטרטיבית.
<מיכל חורין: חוזר מנכ"ל הוא במעמד של הנחיה מחייבת, מבחינתנו.
<מיכל חורין: הנטייה היא לא להכניס דברים כאלה בחקיקה, כדי לא לפגוע בגמישות.
מוחמד ברכה: לא יודע, אבל הוא כפוף לדעתו של משרד החינוך ושל הפסיקה מעת לעת, אז אני חושב - - -
עמרם מצנע: בדרך כלל זה לחיוב, אתה מגדיל את ה ה- - -
מוחמד ברכה: לכן אני חושב שהעיקרון החברתי, יש מקום שהוא יתקיים.
<מירב ישראלי: (מקריאה): "תיקון סעיף 3: 2.
<מירב ישראלי: בסעיף 3 לחוק העיקרי, במקום סעיף קטן (א) יבוא: "(א) השר יעמיד לרשותו של כל בית ספר העומד להיכלל לראשונה בתכנית השאלת ספרי לימוד סכום חד פעמי מתקציב משרדו לסיוע ברכישה הראשונית של ספרי הלימוד".
<מירב ישראלי: ההוראה הזאת למעשה כבר קיימת בחוק, אנחנו פשוט עושים התאמה ניסוחית לסעיף החדש.
מוחמד ברכה: דווקא כאן מה שאמרתי שאפשר יכול להתחבר, העניין הדיפרנציאלי.
עמרם מצנע: כן, אפשר, אבל אני לא בטוח שזה נחוץ דווקא בחוק הזה.
<מיכל חורין: שוב, המשרד פועל בסבירות כשהוא מקצה את הסכומים האלה והיום אחד השיקולים זה באמת השיקול הסוציו אקונומי.
מוחמד ברכה: אני רוצה להכניס הסתייגות כאן ואז אני רוצה לקבל תשובה של משרד החינוך ותשובת משרד החינוך תהיה חלק מהליך החקיקה, גם אם זה לא יתקבל, מה שאני מציע.
<מירב ישראלי: אתה מציע להוסיף בסוף של סעיף 3 שההשתתפות תהיה לפי קריטריונים סוציו אקונומיים.
מוחמד ברכה: ההסתייגות של ארבעה.
<מירב ישראלי: של כל הסיעה.
מוחמד ברכה: כן, כפי שזה נהוג אצלנו.
<מירב ישראלי: אוקיי, זה לסעיף 2.
<מירב ישראלי: (מקריאה): "ביטול סעיף 5א: 3.
<מירב ישראלי: סעיף 5א לחוק העיקרי – בטל".
<מירב ישראלי: את זה הסברנו כבר בפעם הקודמת, שסעיף 5א לחוק בעצם מתייחס למה שקורה כשיותר מדי בתי ספר רוצים להיכנס לתכנית והמנכ"ל עושה איזה שהם קריטריונים.
<מירב ישראלי: היום, בגלל ששינינו את ההוראה של סעיף 2 אז זה כבר לא נחוץ.
<מירב ישראלי: (מקריאה): "תחילה. 4.
<מירב ישראלי: תחילתו של חוק זה בתחילת שנת הלימודים התשע"ה".
<מירב ישראלי: "5.
<מירב ישראלי: הוראות חוק זה יוחלו בהדרגה החל בשנת הלימודים התשע"ה על בתי ספר לפי קביעת שר החינוך, ובלבד שהחלתן תושלם לא יאוחר מתחילת שנת הלימודים התשע"ז".
<מירב ישראלי: בזמן הניסוח של הצעת החוק לקריאה ראשונה העברתי למשרדי הממשלה הערה ואמרנו שנדון בזה לקראת הקריאה השנייה והשלישית, מאחר שאנחנו רוצים כבר בעצם להתחיל את ההוראה החדשה בשנת התשע"ה והתחילה היא בתחילת שנת התשע"ה, בעצם אנחנו לא משאירים זמן להיערכות לקראת תשע"ה, כי בעצם רק בתחילת השנה ההסדר החדש ייכנס לתוקפו.
<מירב ישראלי: לכן צריך לעשות איזה שהיא הוראה לגבי התחלה בשנת תשע"ה, כדי שבתי הספר יוכלו כבר להיערך.
עמרם מצנע: אבל למה שלא תגידי תחילת - - - ?
<מירב ישראלי: למעשה סעיף 2 בנוסחו הנוכחי ייכנס לתוקף רק בתחילת השנה ואז המנהל לא יכול לעשות את כל הפעולות עוד לפני תחילת השנה.
<קריאה: הוא לא יכול מפאת חוק, הוא יכול - - -
<מיכל חורין: נכון, הוא יכול מכוח הנחיות שלנו.
<מירב ישראלי: אבל אתם אומרים שיש לכם בעיה ש - - -
עמרם מצנע: מירב, למה לא לקבוע שתחולת חוק זה תוך שלושה חודשים מפרסומו, או תוך חודשיים מפרסומו?
עמרם מצנע: אין לכם בעיה עם זה.
<קריאה: מבחינתנו להיפך, ככל שאתם תסיימו את הליך החקיקה יותר מהר, יהיה לנו יותר קל.
<חיים הלפרין: הכוונה הייתה שבשנה הבאה זה יתקבל.
<מירב ישראלי: נכון, אז באמת ההערה הייתה הערה של הנסחית שבגלל הניסוח יש פה איזה - - -
עמרם מצנע: אז צריך להחיל את חוק זה עם פרסומו.
<מירב ישראלי: אז בעצם צריך להוריד את סעיף 4.
עמרם מצנע: לא, אבל את צריכה לשים תחילת חוק.
<מירב ישראלי: לא, אם לא אומרים אז זה בזמן הפרסום.
<חיים הלפרין: לא, אבל סעיף 5 נותן מענה לסעיף 4 במובן הזה, שאם את מורידה אותו ואת אומרת מהתחלת ה - - -
<מירב ישראלי: כן, אבל התחילה היא מיום הפרסום.
<מירב ישראלי: אני מקווה שזה פותר את הבעיה של 5.
<מיכל חורין: אבל 5 נשאר בעצם.
<מירב ישראלי: השאלה, 'הוראות חוק זה יוחלו בהדרגה החל בשנת - - -' , השאלה אם גם זה לא אומר - - -
<מיכל חורין: מה, בגלל שזה יוחל בהדרגה בשנת הלימודים?
<מירב ישראלי: החל בשנת הלימודים.
<מירב ישראלי: השאלה אם גם זה לא אומר - - -
<יהודית גידלי: אני חושבת שרק הסיפה צריך להישאר, ההתחלה לא.
<יהודית גידלי: אם זה נכנס לתוקף מיום פרסומו, אז זה ברור שזה מתחיל מ - - -
<מירב ישראלי: אנחנו יכולים לכתוב 'הוראות חוק זה יוחלו בהדרגה על בתי ספר לפי קביעת השר ובלבד שהחלתן תושלם לא יאוחר'.
<מירב ישראלי: אז אני מורידה את 'החל בשנת הלימודים התשע"ה'.
שמעון אוחיון: מה זה, תשע"ז?
<חיים הלפרין: לא, זה לגמור את המהלך, זה לא להתחיל.
<חיים הלפרין: מתחילים עכשיו וזה צריך להסתיים תוך שלוש שנים.
<חיים הלפרין: ואז נעבור לדיגיטציה.
שמעון אוחיון: מה הבעיה שכולם יתחילו?
עמרם מצנע: ההערכה, שמעון, שזה יהיה הרבה פחות, בגלל שאין היום בעיה של תקציב, יש רק בעיה של היערכויות, ולכן ההערכה היא שזה יכול להיגמר בפחות זמן, אבל נתנו פה איזה שהוא זמן סביר.
<מירב ישראלי: רק לשם הזהירות אני אומר שבעבר, כשהיו דברים כאלה, משרד החינוך לפעמים דחה את ההחלה לשנה האחרונה.
<מירב ישראלי: כאן, אם אנחנו לא אומרים 'החל בשנת הלימודים התשע"ה', רק צריך מחויבות שלהם שייצא צו גם לגבי תשע"ה ותשע"ו.
עמרם מצנע: הם מתים להחיל את זה.
<מירב ישראלי: אבל שתהיה התחייבות, כי אם אנחנו לא אומרים פה 'החל בשנת תשע"ה' - - -
<חיים הלפרין: בוא נאמר שהישיבה אצל המנכ"לית לגמר ההיערכות היא בתחילת ינואר.
<דורית מורג: לא הבנתי מבחינת תחולת החוק מה אנחנו מבקשים.
<מירב ישראלי: בעיקרון החוק יתחיל מיידית, וזה אומר שכבר תתחיל היערכות לשנת הלימודים התשע"ה והשר צריך להוציא צווים כבר לגבי תשע"ה ואחר כך תשע"ו, בתשע"ז זה יהיה כבר השארית, כל שאר בתי הספר, והוא צריך להוציא צווים לגבי תשע"ה ותשע"ו, על איזה בתי ספר זה חל.
<דורית מורג: אבל אם אנחנו אומרים תחילת החוק בתשע"ה, זאת אומרת הוא יכול להוציא, הוא חייב אפילו להוציא צווים כבר לגבי תשע"ה.
מוחמד ברכה: זה הורד, התשע"ה.
<מירב ישראלי: בעיקרון זה מתחיל מיד, ואז הכול כבר יכול להתחיל להיערך לקראת - - -
<דורית מורג: זאת אומרת צווים ראשונים יוצאו לקראת ע"ה.
<דורית מורג: זה לא שהחוק מתחיל מיד.
<דורית מורג: אני רוצה פשוט לחדד, כדי שיהיה ברור לנו מה אנחנו עושים.
<דורית מורג: בסך הכול אנחנו מסכימים על הקונספציה, השאלה איך לנסח.
<דורית מורג: אם צווים ראשונים יוצאו לקראת תשע"ה, ב-ע"ה הוא מחויב להוציא צווים.
עמרם מצנע: לא, הוא מחויב להוציא אותם לפני.
<יהודית גידלי: לקראת שנת הלימודים תשע"ה.
<מירב ישראלי: כדי שאפשר יהיה להיערך.
<מירב ישראלי: הוא צריך למעשה להוציא כבר עכשיו להוציא צו כדי שבתי הספר הרלוונטיים, המנהל יוכל להוציא הודעה, אפשר יהיה כבר לגבות תשלומים לפי 6(ד).
<דורית מורג: אולי נאמר משהו על היערכות לקראת, היערכות תתחיל.
<מירב ישראלי: אפשר לעשות את זה, שיהיה יותר ברור.
<דורית מורג: שיהיה ברור, לפני ע"ה אין - - -
עמרם מצנע: מירב, אני חושב שאם בכל זאת סעיף 4, תכתבי 'תוקף החוק מ - - -'.
<מירב ישראלי: אני הצעתי בזמנו - - - יש לכם את הנוסח ששלחתי אז?
<דורית מורג: 'תחילתו של חוק זה בתחילת שנת הלימודים תשע"ה, אולם הודעה לפי סעיף 2(ב) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 1 לחוק לעניין שנת הלימודים האמורה תימסר עד ליום –'.
<דורית מורג: או הודעות.
<מירב ישראלי: זאת אומרת אמרנו שההודעה של המנהל תימסר - - - זו הייתה ההצעה שהעברנו להם.
עמרם מצנע: למה לא לכתוב שתחולתו של חוק זה היא עם פרסומו, בסעיף 4?
עמרם מצנע: ואז סעיף 5 קובע שההוראות יחולו בהדרגה.
<מירב ישראלי: לא, אבל מה שהם חוששים, שיבואו הורים ויגידו 'עכשיו תתחילו בשנת הלימודים' והם צודקים, כי לכאורה אם יש תחילה מיידית אז כבר המנהל צריך להוציא לגבי השנה הזאת.
<יהודית גידלי: אז תשאירו תשע"ה.
<דורית מורג: אנחנו אימצנו את הנוסח של מירב.
<מירב ישראלי: אבל הצו צריך כמובן לצאת מיד.
עמרם מצנע: כולנו מבינים שההיערכות צריכה להתחיל מיידית והביצוע הוא בשנת הלימודים תשע"ה.
<רני ליפשיץ: לא הבנתי איך בעצם זה שכותבים את זה עד תשע"ז, אם ניתנה דחייה של זה.
עמרם מצנע: לא, אין דחייה.
<מירב ישראלי: לא, אנחנו נחזיר את החל בשנת הלימודים תשע"ה להוראת התחילה.
עמרם מצנע: זה מתחיל בתשע"ה.
<רני ליפשיץ: איך אפשר באמת להשגיח שבתי הספר לא יתחילו את זה בתשע"ו, נגיד?
<מירב ישראלי: בהוראת תחולה יהיה כתוב החלה בהדרגה, יהיה כתוב 'הוראות חוק זה יוחלו בהדרגה החל בשנת הלימודים התשע"ה על בתי ספר לפי קביעת השר, ואז השר צריך להוציא צו.
מוחמד ברכה: 'ולא יאוחר מ-'.
<מירב ישראלי: מתשע"ז.
עמרם מצנע: סעיף אחרון.
<מירב ישראלי: (מקריאה): "הוראת מעבר.
<מירב ישראלי: בית ספר שביום תחילתו של חוק זה פעלה בו תכנית השאלת ספרי לימוד, יראוהו כמי שנכלל בתכנית השאלת ספרי לימוד לפי הוראות סעיף 2 לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה; בית ספר כאמור לא יהיה זכאי לתקציב לפי סעיף 3(א)".
עמרם מצנע: אלה שכבר נמצאים בתכנית.
<גיורא לנדאו: עורך דין גיורא לנדאו, מייצג הוצאות לאור של ספרי לימוד.
<גיורא לנדאו: במקביל להגדלת פרויקט ההשאלה המשרד מוביל מהלך של דיגיטציה, ובמנגנון הזה של האופט אאוט למעשה בית הספר צריך להודיע, 'אני בחוץ'.
<גיורא לנדאו: בית ספר שנכנס לדיגיטציה, בית ספר יסודי איקס בבת ים, למעשה הוא לא יכול להיות גם בהשאלה ולא משנה איזה פורמט של ספרים דיגיטליים הילדים שלו מקבלים, הוא לא פה.
<גיורא לנדאו: אני מניח, לפי מה שאני מבין, הרצון של המשרד הוא להגדיל את ההיקף של המהלך של הדיגיטציה, ויש פה התנגשות, זאת אומרת אלה שני פרויקטים שהם לא משולבים אלא כל אחד מהם - - -
עמרם מצנע: פרויקטים שלאט לאט אחד יהיה פייזינג אאוט והשני פייזינג - - -
<חיים הלפרין: בדיוק בסוף תשע"ז תתחיל הדיגיטציה.
<גיורא לנדאו: אם היית שואל לפני שנתיים את הנציגים הרלוונטיים במשרד הם היו אומרים לך שעד סוף התקופה הזאת כל בתי הספר בישראל יהיו עם טאבלטים והספרים יוחדרו להם למוח בשינה.
<גיורא לנדאו: צריכה להיות לזה איזה שהיא התייחסות, כי בעצם אתם מבלבלים פה את בתי הספר, או כל מי שעובד מסביב לעניין של הדיגיטציה, בגלל המנגנון של האופט אאוט.
<גיורא לנדאו: זאת אומרת בגלל שכל בית ספר נחשב כחלק מהפרויקט של ההשאלה, אם הוא נכנס לדיגיטציה הוא צריך לעשות איזה שהוא מהלך.
<מירב ישראלי: אני חושבת שהפתרון לפחות בשנים שיש חפיפה זה שאין היתכנות כלכלית לפרויקט והשר יכריז שבבית הספר הזה אין תכנית השאלת ספרי לימוד.
<מירב ישראלי: זה הפתרון שיש בחוק הזה.
עמרם מצנע: אנחנו מכינים עכשיו חוק של דיגיטציה, יש כמה היבטים שצריך לחוקק אותם, ואני חושב שמה שמירב אומרת מספיק לפחות לשלב הזה.
עמרם מצנע: כלומר שלשר החינוך יש את הסמכות להחריג בתי ספר ואם יהיה באמת בית ספר שבשנים האלה עובר לדיגיטציה מלאה - - -
מוחמד ברכה: ההחרגה של שר החינוך - - -
<גיורא לנדאו: יש ערים, בת ים, מודיעין, שוהם, כל מיני יישובים.
<גיורא לנדאו: ההתארגנות היא כרגע - - - אם אין רשות מקומית חזקה שדוחפת זה לא קורה.
עמרם מצנע: אתה רואה בשנים הקרובות בית ספר או יישוב שאין ספרים?
<גיורא לנדאו: אני לא רואה, אבל אני חושב ש - - -
מוחמד ברכה: היושב ראש, ההחרגה של שר החינוך חלה רק אם מצא כי אין כדאיות כלכלית.
<קריאה: נכון, אבל במקרה של דיגיטציה אין כדאיות כלכלית לזה.
<מירב ישראלי: כי ההורים הרי לא יקנו במקביל גם ספרי לימוד וגם - - - לא ישלמו פעמיים.
<שרה ישראלי: אני מייצגת את המנהלים היסודיים ואני מבקשת להעיר איזה שהיא הערה מתוך הניסיון בעניין ההיערכות.
<שרה ישראלי: אני חושבת שההנחיה לבתי הספר שנכנסים לפרויקט בתשע"ה צריכה לצאת עכשיו מהשר.
<שרה ישראלי: משום שיש רישום של ילדי כיתה א' עכשיו, בחודש ינואר מתחיל כבר הרישום והמפגשים של המנהלים עם ההורים, יש מקום לעשות את השיח עם ההורים כבר אז.
<שרה ישראלי: דבר שני, כבר עכשיו צריך לעשות היערכות בבית הספר וזה כולל שיח עם התלמידים על שמירת הספרים, כיוון שהמשאב שלנו אלה אותם ספרים שנמצאים עכשיו בשימוש בבית הספר וגם לעשות שיח עם ילדי ו', שהם אמנם לא מחויבים בפרויקט בשנה זו אבל אנחנו בזמנו עשינו וביקשנו בצורה של מחווה של רצון טוב ותלמידים השאירו את הספרים.
<שרה ישראלי: אנחנו כולנו רוצים שהפרויקט הזה יצליח, למנהלים זה מאוד משמעותי, ההיערכות וזמן ההיערכות, לכן אני חושבת שבמקביל צריכה לצאת הודעה למנהלים שיידעו איזה בתי ספר נכנסים לפרויקט, שיוכלו להיערך מכל ההיבטים.
<שרה ישראלי: האמן לי, עם הורים אפשר להסתדר, זה סוג של דיאלוג בין ההורים ובית הספר ואפשר לשכנע הורים, גם שלא רוצים להיכנס לפרויקט, אני חושבת שלכל המנהלים יש אינטרס ערכי חברתי והם רגישים, אבל משרד החינוך צריך לעזור לנו בהיערכות.
עמרם מצנע: ההערה שלך נכונה אבל היא לא צריכה לבוא לידי ביטוי לחוק.
<שרה ישראלי: לא, בגלל שיש תחולה לחוק אז אני מאוד מבקשת שתהיה הודעה במקביל, כמה שיותר מוקדמת, למנהלים.
עמרם מצנע: אנחנו מקווים ממש בשבוע-שבועיים הקרובים להעביר את החוק במליאה ואז למשרד החינוך יש מספיק זמן כדי לפעול.
<אתי בנימין: אני רוצה להוסיף משפט לדברים שלה.
<אתי בנימין: אני חושבת שצריך לעשות את זה ביחד עם ועדי ההורים, מנהלים חייבים להכניס את הפרויקט הזה לבתי ספר ביחד עם ועדי הורים ויש רצון טוב לוועדי ההורים כן להכניס את זה.
<חיים הלפרין: יש חוזר מנכ"ל מעודכן, מאוד מפורט, שהוצאנו בשנה שעברה, הוא כולל את כל התהליך בתוך בית הספר ועם ההורים ובמובן הזה ברמה הפורמלית אנחנו מסודרים.
עמרם מצנע: אתה יכול, אני מניח, לעדכן את החוזר כי ההוא שם די מורכב, עכשיו אתה יכול לפשט אותו.
עמרם מצנע: מישהו עוד רוצה להעיר משהו לפני שאנחנו מצביעים?
<מירב ישראלי: צריך גם להצביע על ההסתייגות.
עמרם מצנע: מה עם הצעירים, לא רוצים להגיד משהו?
<רני ליפשיץ: אמרנו הכול כבר בפעם הקודמת.
עמרם מצנע: אז נצביע.
עמרם מצנע: איך נעשה את זה?
<מירב ישראלי: על סעיף 1 כמו שהוא.
<מירב ישראלי: ההסתייגות היא לסעיף 2.
עמרם מצנע: סעיף 1, מי בעד?
עמרם מצנע: הצבעה בעד סעיף 1 - רוב הסעיף התקבל.
<מירב ישראלי: סעיף 2, יש הצעה של חבר הכנסת ברכה לומר בחוק שההשתתפות של משרד החינוך תהיה לפי קריטריונים סוציו אקונומיים.
מוחמד ברכה: למה לא לקבל את זה כוועדה?
עמרם מצנע: כי אני לא חושב שזה צריך להופיע בחוק, לא בשלב הזה.
שמעון אוחיון: אני נמנע.
עמרם מצנע: ההסתייגות לא התקבלה.
עמרם מצנע: הצבעה בעד ההסתייגות - מיעוט ההסתייגות לא התקבלה.
עמרם מצנע: נצביע על סעיף 2.
עמרם מצנע: הצבעה בעד סעיף 2 - רוב הסעיף התקבל.
<מירב ישראלי: מ-3 עד 6 זה עם התיקונים שהכנסנו.
עמרם מצנע: מ-3 עד 6, לפי הוועדה, מי בעד?
עמרם מצנע: הצבעה בעד סעיפים 3 עד 6 - רוב הסעיפים התקבלו.
עמרם מצנע: > טוב, אל"ף, אני כמובן חושב שהחוק הזה הוא חוק טוב וחוק ראוי ואין לי ספק ש - - -
שמעון אוחיון: עד לדיגיטציה.
עמרם מצנע: זה לא יקרה ביום אחד.
עמרם מצנע: ואני חושב שגם אז יצטרכו ספרים.
<גיורא לנדאו: גם כשתהיה דיגיטציה מלאה ההשאלה תהיה רלוונטית.
<מירב ישראלי: נכון, אלא אם כן היא תהיה חינם.
<מירב ישראלי: אתם צריכים להוציא צו על איזה בתי ספר זה חל, זה זמן שצריך לספור, ואז צריך לתת זמן למנהלים של בתי הספר הספציפיים האלה להוציא הודעה.
<מירב ישראלי: תגידו לי כמה זמן נראה לכם ש - - -
<חיים הלפרין: להערכתנו עד סוף אפריל מבחינת מנהל בית הספר זה סביר.
<מירב ישראלי: הצו.
<מיכל חורין: הצו, אתה צריך להודיע לבתי הספר על מי תחיל את זה.
<חיים הלפרין: צריך להבין שיש פה תהליך.
<חיים הלפרין: הצו בעצם מגדיר את הפוטנציאל, אם אנחנו מדברים על שלוש שנים של היערכות וכל שנה ייכנסו שליש.
<מירב ישראלי: לא, אבל הצו בתשע"ה יגיד איזה מנהלים של איזה בתי ספר.
<חיים הלפרין: הצו מסכם את התהליך, הוא לא מגדיר אותו.
<מירב ישראלי: לפי החוק כרגע, כמו שאנחנו כתבנו אותו, הצו צריך לצאת, השר צריך לחתום עליו והוא צריך להתפרסם ברשומות.
<מירב ישראלי: בצו הזה תהיה רשימה של בתי ספר שנכנסים לתכנית בתשע"ה.
<מירב ישראלי: רק למנהלים של בתי הספר האלה צריכים להוציא הודעה לפי סעיף ההודעות.
<מירב ישראלי: זה מה שכתבנו בחוק.
<חיים הלפרין: אני מציע שהתהליך יהיה הפוך.
<חיים הלפרין: אני לפחות הבנתי עד הרגע הזה שהצו בעצם מגדיר את בתי הספר שנכנסו, כלומר יש תהליך, התהליך הוא שבסופו של דבר נניח - - -
<מירב ישראלי: אבל איך המנהלים יידעו איזה - - -
<חיים הלפרין: אנחנו מודיעים את זה לכולם.
<מירב ישראלי: זה הצו.
<חיים הלפרין: הצו כאילו אומר שכולם נכנסים?
<מירב ישראלי: לא, הצו אומר בשלוש שנים נחלק - - -
<חיים הלפרין: הוא אומר מה התחולה, מה הפוטנציאל.
עמרם מצנע: לא, תקשיבי, מירב, מה שהוא רוצה להסביר לך שההחלטה מי נכנס בשנה הראשונה לצורך העניין היא החלטה שבאה אחרי שאתה אוסף את הנתונים מהשטח.
<מירב ישראלי: אין בעיה, אבל צריך לעשות את זה.
עמרם מצנע: בסדר, אבל - - -
<חיים הלפרין: אבל זה מסכם את התהליך.
<חיים הלפרין: המנהלים פונים היום - - -
<מירב ישראלי: אתם אומרים שבעצם אי אפשר להוציא צו.
עמרם מצנע: לא, אפשר, אבל - - -
<חיים הלפרין: אבל הוא מסכם את התהליך, הוא יהיה בסוף יוני, הוא לא יהיה ב - - -
<מירב ישראלי: אין בעיה, אני שואלת מתי.
<מירב ישראלי: זה בדיוק העניין.
<מירב ישראלי: אני מבינה מה אתם אומרים, רק אני אומרת - - -
עמרם מצנע: אז תכתוב שהצו ייצא עד סוף - - -
<חיים הלפרין: סוף יולי ואז כאילו יש - - -
<מירב ישראלי: המנהלים יכולים להוציא את ההודעה רק אחרי הצו.
<מיכל חורין: ואם הצו ייצא עד סוף יוני והמנהלים יוצאים עד סוף יולי?
<שרה ישראלי: מה פתאום?
<שרה ישראלי: זה מה שקרה, בגלל זה זה לא מצליח.
<אתי בנימין: צריך לתת למנהלים זמן להתארגן.
<יהודית גידלי: חצי שנה?
<שרה ישראלי: כן.
<חיים הלפרין: המנהלים צריכים גג עד סוף מאי מבחינתם לגמור את המהלך, כי יש להם את כל ה - - -
עמרם מצנע: אנחנו נמצאים היום בדצמבר, אז שהצו ייצא עד אפריל.
עמרם מצנע: תעשו עכשיו את הדו שיח עם המנהלים, מי רוצה להיכנס ובאפריל תוציאו את הצו.
<חיים הלפרין: אין בעיה, בסדר.
<מירב ישראלי: אז עד מתי הם צריכים להוציא את ההודעה הרשמית לפי הצו?
<מיכל חורין: כן, ההודעה צריכה לבוא אחרי הצו.
<מיכל חורין: מתי אתה יכול להוציא את הצו?
<מיכל חורין: תן להם עוד פרק זמן אחרי הצו.
עמרם מצנע: הוא צריך עכשיו נניח שלושה חודשים כדי לעשות את הדו שיח המקדים - - -
<חיים הלפרין: סוף אפריל גג.
<מירב ישראלי: ואז ניתן להם עד סוף מאי להוציא את ההודעה.
<מירב ישראלי: טוב.
<מירב ישראלי: ההודעה של המנהלים עד סוף מאי תימסר?
עמרם מצנע: הם מתחילים מיד את הדו שיח.
<מיכל חורין: הם מתחילים קודם, הם ייכנסו כבר לצו, הם חייבים להיות מוכנים.
<חיים הלפרין: מבחינת הנחיות המשרד זה יהיה קודם.
עמרם מצנע: אנחנו צריכים עוד פעם להצביע על משהו?
<מירב ישראלי: כן, על התאריך, ההודעה תימסר עד 31 במאי 2014.
<מירב ישראלי: סוף מאי 2014.
שמעון אוחיון: לאן זה מתחבר?
<מיכל חורין: זה בסעיף 4.
<מירב ישראלי: בעיקרון זה אומר ככה, 'תחילתו של חוק זה בתחילת שנת הלימודים התשע"ה, ואולם הודעה לפי סעיף 2(ב)', שזו ההודעה של המנהלים להורים, 'לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, לעניין שנת הלימודים תשע"ה', השנה הקרובה, 'תימסר עד לסוף מאי'.
עמרם מצנע: לא יאוחר.
<מירב ישראלי: זה כבר ניסוח.
עמרם מצנע: או אפשר לפני.
עמרם מצנע: אז הצבענו בעד.
עמרם מצנע: הצבעה בעד סעיף 4 - רוב הסעיף התקבל.
עמרם מצנע: > אני יכול לסכם עכשיו?
עמרם מצנע: אז אל"ף, החוק הזה משפר את חוק השאלת ספרים, מקל מאוד על ההורים, לדעתי יצמצם מאוד את החלפת הספרים כל שנה, כי למנהל בית ספר לא יהיה עניין להכניס ספרים חדשים, ואני רוצה להודות באמת למשרד האוצר, למשרד החינוך ולמשרד המשפטים שבאמת אני חושב שהייתה פה חבירה משותפת עם אינטרס משותף שהביאה לחוק שהוא מתאים, נכון, ואני מקווה מאוד שבאמת בתי הספר ייכנסו לזה במהירות.
עמרם מצנע: אני כבר סיפרתי בתהליך שאת רוב שנות הלימוד שלי עשיתי בחיפה, שהיא עיר שמשאילה ספרים מאז שאני ילד, ובטח עוד לפני, והעתקנו את העניין הזה גם לירוחם, שהוא יישוב סוציו אקונומי נמוך והתועלת והיעילות להורים היא לא תסולא בפז.