GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מיטל רוט: מה שאני עושה מבחינת הקהילות, אני מרכזת גוף שנקרא רמת מפגש קהילות, שזה בעצם צוות שמכיל נציגים מכל הקהילות.
<מיטל רוט: אנחנו צוות רחב של עשרה חברים מכלל הפעילות שפגשתם פה, אנחנו חושבים את המפגש המשותף של הקהילות.
<מיטל רוט: הדבר הזה מתבטא במפגשים שקורים פעם בחודש של למידה משותפת, אנחנו נפגשים לערב בקבוצות מעורבות של שיח, מי שמדריך את הקבוצות אלה נציגים מהקהילות וכל פעם הנושא הוא איזה שהוא נושא שאנחנו מחברים אותו לשכונה או למצב של השכונה, למיקום שלנו כחברים צעירים ופעילים בתוך החברה הישראלית.
<מיטל רוט: השנה הוספנו למפגש הזה גם עוד מפגש בין קהילות לתושבים, זה נקרא שולחנות עגולים ואנחנו רוצים לעשות כארבעה מפגשים כאלה במהלך השנה, שהם בעצם מפגשים רחבים מאוד שעוסקים כל פעם בתוכן אחר, חינוך בשכונה, דיור בשכונה, קהילתיות, ואת הדבר הזה לעשות בשיתוף בין הקהילות לתושבים פעילים שאנחנו כבר עובדים איתם ומכירים אותם, לבין קבוצות פעילים של רווחה שגם איתם אנחנו כבר נמצאים במפגש משמעותי בשנתיים האחרונות, בתוך הפעילות שלנו ברשת.
<מיטל רוט: הדבר הזה קורה כשנתיים וחצי.
<מיטל רוט: כל קהילה חדשה שמגיעה לשכונה מצטרפת, אם היא רוצה והיא בוחרת, למהלך הזה.
<מיטל רוט: זה בגדול מהלך מאוד משמעותי ויוצר קשר בין הקהילות, גם ברמת ההיכרות האישית וגם בשבירת הדימויים והמיתוסים ביחס אחד לשני וגם ביכולת ליצור פלטפורמה אמיתית לעשייה.
<מיטל רוט: אני חושבת שזה אחד מהגורמים הכי מרכזיים שיצר את הכניסה של הקהילות לפעולה ברשת, אני יודעת שמבחינת קיבוץ זה יצר את זה, ועוד כל מיני פרויקטים נוספים שאנחנו יכולים להביא אותם לשיחה במפגש, בבית המדרש של קהילות, ואנחנו יכולים לגייס לזה אנשים וליצור על זה איזה שהיא שיחה ומרחב של הבנה משותפת.
<מיטל רוט: אני כן רוצה שאנחנו נעבור על המחקר הזה, כי בגדול מה שהוא עושה, הוא מנסה ככה לשרטט - - -
<חיה ג'משי: אני רוצה לחדד מה שאמרו.
<חיה ג'משי: - - - בעצם אותם מודלים עירוניים ש - - - יש יותר מקהילה אחת, שתיים או שלוש - - - איזה שהוא תהליך - - - אנחנו רואים את זה בירושלים, שזה קיים, אנחנו רואים את זה בלוד, בבאר שבע, ואנחנו רואים את זה כאן, בשכונת הדר.
<חיה ג'משי: זה אומר מעבר לזה שאני קהילה שאני עושה את העשייה שלי, חשוב לי לשתף פעולה, ואני חושבת שזה אימפקט הרבה יותר רחב שרשת של קהילות מתחילה להתארגן ולפעול.
<חיה ג'משי: זה עוד שלב בהתפתחות, לדעתי, של כל הנושא הזה של קהילה.
עמרם מצנע: מי ברמת הרשות עושה את כל התיאום המשותף?
עמרם מצנע: זה אתם?
<יעקב ברודר: זה בבחינת גר זאב עם כבש, בחלק מהמקרים, לפחות בהתחלה.
<יעקב ברודר: זה לא מובן מאליו.
<יעקב ברודר: העשייה הייתה משותפת מהיום הראשון.
<יעקב ברודר: אני חושב שיש לנו מודל ישראלי שבעיניי הוא מובן מאליו, שיושבים פה בחדר אנשים כמו שאנחנו יושבים במילואים.
<יעקב ברודר: במילואים אצלי בצוות ישבו מכל הסוגים וכל המינים, ישבנו באותו צוות והיה מובן מאליו שאנחנו נלחמים ביחד, רצים ביחד.
<יעקב ברודר: אין שאלה בכלל.
<יעקב ברודר: ופה, לדאבוני, בחיים האזרחיים פתאום כל אחד נכנס לפינה שלו ויש לו דעות קדומות על הפינה האחרת.
עמרם מצנע: אתה בונה פה קהילה בלי - - - ?
<יעקב ברודר: היום זה מתקיים לבד.
<יעקב ברודר: היום, מה שמספרת מיטל, אני לא בא למפגשים אפילו.
<יעקב ברודר: בהתחלה חרדתי ובאתי.
<יעקב ברודר: אני מדי פעם בא, אבל לא באופן קבוע.
<יעקב ברודר: בהתחלה חרדתי למפגשים האלה, לא היה לי ברור, לא מובן מאליו.
<יעקב ברודר: אנחנו בחנוכה, באנו חושך לגרש, כל אחד מגרש חושך אחר מהקהילות האלה וכשאנחנו מדליקים נר ביחד כל אחד אומר את האני מאמין שלו וזה יוצר מין משהו מאוד מעניין.
<יעקב ברודר: לא פשוט, אבל חובה, והיום זה קורה מעצמו.
<יעקב ברודר: , אני לא מעורב בזה.
<יעקב ברודר: אנחנו נותנים את הגב לזה, את המבנים, את התקציב אם צריך וקרן שח"ף עוזרת לנו במימון של הרכזת.
<יעקב ברודר: זה כוח אדיר.
<יעקב ברודר: כשאני היום מדבר על שיפוץ חזיתות בבניינים, הם עוד לא יודעים, אבל מדברים היום על שיפוץ חזיתות, אנחנו הולכים להיכנס למיזם שיפוץ חזיתות בתים, אני רוצה אותם שותפים, בחשיבה.
<יעקב ברודר: ברור לי לגמרי שהם שותפים, גם הקבוצה הזאת שהוציאה את לוח השנה שיש לכם, שזו קבוצה של מתנדבים אדריכלים פה בשכונה שגרה, הם מוציאים כל שנה לוח שנה בנושא אחר, אז ברור לי שגם הם שותפים.
<יעקב ברודר: יש לנו קהילת אמנים, יש לנו הרבה קהילות, אבל ביחד, רק ככה אפשר לעשות.
<יעקב ברודר: ולא בכדי בשכונה הזאת קמה מועצת תושבים.
<אבי נאור: אני רוצה לומר, אולי להרחיב את זה לרמה הארצית, לאומית.
<אבי נאור: שכשאתה מסתכל היום על הקהילות, אנחנו, המבוגרים, יכולים ללמוד מהם מה זה - - - משום שיש כאן, כמו שאמרתי, קשת רחבה, וגם היום במועצת הקהילות יש להם תורנות של מי מוביל את זה, אז היום יש כזה מין ניהול משותף בין קהילה, נדמה לי דרור ישראל, ומי הקהילה השנייה?
<אבי נאור: - - - ואתה רואה שהם יושבים ממש ברמה הלאומית בראייה הזאת.
<אבי נאור: לא רציתי להשתמש במושג גר זאב עם כבש, אבל אנשים שלא היית מעלה על דעתך שהם יישבו והם משתפים פעולה ברמה הלאומית.
<אבי נאור: יש לזה מסר מאוד חשוב, חברתית לאומית, לא רק ברמה העירונית.
<מיטל רוט: עניין שכן רצינו להביא אותו לכאן והיה לנו חשוב, כי באמת אנחנו חושבים שמה שקורה כאן זה דבר מדהים, אבל אנחנו באמת מבקשים, כדי שהדבר הזה יהיה גם קבע, שתהיה לנו יכולת כקהילות להמשיך לחיות כאן ולקיים את כל צרכי החיים, יש דברים שהם באמת מאוד מאוד מאתגרים כאן ביכולת להמשיך לעשות את מה שאנחנו עושים ולכן ניסחנו את המסמך הזה, שענבל תעבור על כולו, הוא מופיע לכם בתיקיות.
<מיטל רוט: זה מדבר על כמה נקודות.
<מיטל רוט: אנחנו נעבור רגע על הסעיפים, אנחנו כן חושבים שזה חשוב דווקא בתוך השיחה הזאת, שבה גם הסברנו מה זה הקהילות, מה העשייה שלהן וכמה הדבר הזה הוא מאוד מאוד משמעותי להצלחת התחדשות המקום הזה.
<ענבל ליבוביץ: אנחנו נעבור בקצרה על כל מיני סעיפים שקשורים לתעסוקה, לדיור, לנושא של חינוך ולנושא של פנאי.
<ענבל ליבוביץ: נעבור על זה בקצרה, נלך לפי הסדר.
<אוהד שוורץ: לגבי מרתף 23, מי שחיפאי כאן מכיר אותו.
<אוהד שוורץ: מה שמאפיין את הדר, שהוא מרכז עיר למעשה, כמו כל מרכז עיר בעולם זה התפיסה התרבותית האמנותית שקיימת, הגיוון ששמעתם כאן יוצר פה במה שתעודד את היצירה הזאת ובעצם תיתן מענה לשכונה שהיא שנייה בגודלה בחיפה, אם אני לא טועה.
<אוהד שוורץ: היה כאן מקום כזה, שיועד בעיקר לסטודנטים ולהופעות, אנחנו רוצים לעשות גלגול של המקום הזה, למעשה לפתוח אותו מחדש, אנחנו רוצים שזה יהיה מקום שבו אנשים מתוך השכונה מגיעים ונותנים ביטוי אמנותי בכל הרמות של אמנויות הבמה.
<אוהד שוורץ: למעשה זה התחיל מרעיון של הקהילות הצעירות שהצטרפו אליו המון המון מעגלים מתוך השכונה, גם אנשים שהם לא חברים באף קהילה, אנשים מקיבוץ המחנכים, ולמעשה יש היום חבורה מגובשת שדוחפת את העניין הזה.
<אוהד שוורץ: לגרעין פארן, שהוא היוזם של המרתף 23, שבעצם ניתן סיוע מקרן שח"ף, וזה כרגע עומד ברמה העירונית מבחינת אישורי בטיחות של העניין.
<אוהד שוורץ: אנחנו טיפה זקוקים לסיוע בעניין הזה, טיפה צריכים דחיפה, ואנחנו מקווים שזה יוכל להיות - - -
<יעקב ברודר: עוד הערה.
<יעקב ברודר: אחת הסיבות שהוא נסגר זה היציאה של - - - ואנחנו כרגע - - -
עמרם מצנע: מתי היא יצאה?
<יעקב ברודר: היא יצאה לפני שנתיים-שלוש, המרתף המשיך לעבוד - - - אנחנו סייענו להם - - -
<דניאל ריבקין: שלום, אני דניאל, אני אדבר על נושא של מענים בלתי פורמליים בתחום של מועדוניות או מסגרות שהם מענים לילדים ונוער בסיכון.
<דניאל ריבקין: דיברנו על כמה מסגרות שמפעילים גם הגרעין התורני בשערי תורה, הם נותנים מענה כזה, וגם בית הצעירים, שאלה מענים לגילאי יסודי, ויש גם מרכז הנוער שהוא מענה לגיל הנוער, המבוגר יותר, וכל המענים ביחד מגיעים - - -
עמרם מצנע: זו מועדונית שמתקיימת בבית הספר?
<דניאל ריבקין: בבית הספר.
<דניאל ריבקין: היא הוקמה בלאונטק, היא פעלה שם כמה שנים, הילדים של שערי תורה היו מגיעים לשם בהסעות.
<דניאל ריבקין: כשהמסגרת הייתה - - - שיתוף הפעולה של בית הספר, בית הספר הרבה שנים - - -
עמרם מצנע: הם הסכימו שתיכנסו לשם?
<יעל שפירא: רק אותם.
<יעל שפירא: בניסיונות קודמים בבית הספר לא צלח.
<יעל שפירא: הם הסכימו לקבל רק אותם, משם זה התחיל.
<דניאל ריבקין: יש קשר מאוד מאוד חיובי גם עם בית הספר, גם במפגשים אחרונים עם ההורים, למשל, במסיבת חנוכה היה 100% הגעה של ההורים.
<דניאל ריבקין: זה רחוק מברור מאליו עם המשפחות שאנחנו עובדים, שרובם הם אמהות חד הוריות.
<דניאל ריבקין: אחד הקשיים הגדולים שיש לנו בהפעלת המסגרות הללו, כמו שנאמר קודם, זה לא רק מענה חברתי, אלא יש שם גם מורה מתקנת, גם טיפולי, גם עבודה עם המשפחה, כלומר זה מענה מאוד רחב בכל המסגרות הללו.
<דניאל ריבקין: גם בשערי תורה, גם בבית צעירים וגם במרכז הנוער אנחנו מגיעים ביחד למשהו כמו 300 ילדים ונוער בסיכון שהעלויות הן הרבה יותר גבוהות, כי בעצם כוח האדם במסגרות האלה הוא יותר גדול ממה שאנחנו רגילים בדרך כלל במועדונית רגילה.
<דניאל ריבקין: כל השנים האלה כל המסגרות של הילדים, של היסודי, משנה לשנה תמיד יש סימן שאלה איך אנחנו ממשיכים הלאה.
<דניאל ריבקין: בשלוש השנים הראשונות קרן שח"ף, לפחות אצלנו זה היה יחד עם אשלים, נתנו את הבסיס להפעלה של המסגרת הזאת, אבל לאחר שלוש שנים יש צורך שמישהו ייקח את האחריות, או עיריית חיפה או מישהו אחר, אנחנו מחפשים קרנות שיעזרו לנו, אבל מה שחשוב שיהיו מסגרות שיעבדו הרבה שנים, שיהיה גם - - - זה הוגש כמה פעמים לסיוע של אגף שח"ר, שתהיה מועדונית מוכרת.
<דניאל ריבקין: בינתיים זה עוד לא התקדם.
<דניאל ריבקין: זה משהו שמן הסתם גם קרוב יותר לתחום של העבודה שלך, אז אנחנו נשמח לסיוע בעניין.
<דניאל ריבקין: רצינו להוסיף אולי מילה אחת באופן כללי - - -
<יעקב ברודר: אולי צריך להתמקד בסיוע ברמה הממשלתית.
<יעקב ברודר: ברמה הממשלתית צריך לשבת ולחשוב מה עושים.
<יעקב ברודר: אני לא מציג לך בקשה שהיא קלה למימוש, אבל אני חושב שיש כאן - - -
עמרם מצנע: לא, יש פה אגף חינוך, צריך לעבוד מול משרד החינוך.
עמרם מצנע: יש לכם מועדוניות של קידום נוער?
<ענבל ליבוביץ: חשוב לי להגיד, מועדונית זה משהו, יש תקן אחד למועדונית, איך נראית מועדונית - - -
עמרם מצנע: אבל מי ה - - -
<ענבל ליבוביץ: מועדונית זה דבר מאוד מתוקנן, העניין הוא - - -
<יעל שפירא: זה לא מועדונית, זה לא נכון לקרוא לזה מועדונית.
<יעל שפירא: המזל הגדול בהדר, באמת המזל הגדול, גם בזכות אשלים בזמנו וגם בזכות התכנית הלאומית וגם בזכות הכניסה של שעלי תורה והקיבוץ העירוני, זה שיכולנו לייצר מסגרות ייחודיות.
<יעל שפירא: זה לא מועדונית של משרד העבודה והרווחה שמתוקצבת 50%-50%, זו מועדונית שאל"ף, מכילה הרבה יותר ילדים, היא יושבת על הפלטפורמה התפיסתית של מועדונית, זה נכון, אבל יש הבדל בין לשבת על פלטפורמה תפיסתית - - -
<קריאה: נותנים להם מעבר לזה.
<יעל שפירא: היא נותנת גם חלקים רגשיים, היא נותנת גם חלקים הוריים, היא כוללת הרבה יותר ילדים, היא כוללת הרבה יותר שעות.
<יעל שפירא: סך הכול הילדים שנכנסים אליה הוא הרבה יותר גדול והוא גם לא בנוי על מדריכה ועל אם בית.
<יעל שפירא: זה משהו אחר.
עמרם מצנע: יש שני סוגי מועדוניות, יש רווחה ויש חינוך, משיגים מהם את האישור - - - תעשו את זה אחר כך - - -
<יעל שפירא: לא הצלחנו לעשות את זה, כי משרד הרווחה ומשרד החינוך מבקשים לראות את היצור שכתוב במשרד הרווחה ובמשרד החינוך וזה תִקנון אחר לחלוטין.
<יעל שפירא: שם אנחנו בבעיה.
<יעל שפירא: אני דיברתי קודם עם עינת כדי לראות באמת איך אנחנו יכולים למסד משהו שהוא אחר, הוא - - -
<יעקב ברודר: חבר'ה, מילה אחת על דיור.
<ענבל ליבוביץ: אני אגיד על הדיור, במשפט על שלושת הסעיפים האחרונים שהם, אני חושבת, הקריטיים ביותר מבחינת היכולת שלנו להישאר כאן.
<ענבל ליבוביץ: קודם כל ברמה של הדיור, החדשות הטובות הן שמחירי הדירות עולים, חדשות טובות במובנים מסוימים והן גם חדשות מאוד מורכבות.
<ענבל ליבוביץ: זאת אומרת אנחנו נמצאים היום במצב שגם אנחנו היום קשה לנו להישאר בשכונה, הפערים בשכירות בחלקים נורמליים יותר למחיה של הדר, אם יורשה לי, לבין הכרמל, הולכים ומצטמצמים, גם המחירים של קניית דירות.
<ענבל ליבוביץ: לצערי הרב, כדי לשכנע את ההורים שלי שעדיף לי להישאר בהדר זה נהיה קשה, כי לא כל כך טוב פה אובייקטיבית והמחירים כבר מתקרבים והמצב מורכב.
<ענבל ליבוביץ: אז זה במילה אחת על דיור.
<ענבל ליבוביץ: אני חושבת שכל קהילה מתמודדת עם זה באופן שונה, אבל כולנו מתמודדים עם הסוגיה הזאת.
<ענבל ליבוביץ: אצלנו זה גם מצבים שונים בחיים קצת ואלה עדיין סיטואציות מאוד מורכבות.
<חיה ג'משי: אנחנו שומעים את זה גם בקהילות אחרות.
<ענבל ליבוביץ: כן, זה מצב שהוא מאוד מורכב.
<חיה ג'משי: אנחנו חייבים לסיים.
<ענבל ליבוביץ: אני יודעת, אני רק אגיד עוד משפט אחד.
עמרם מצנע: הולכת ומתגבשת תכנית ארצית לאפשר ל - - - לבנות דיור בר השגה.
עמרם מצנע: יש לכם בהדר שטחים ראויים לזה?
<קריאה: - - - מבני ציבור.
<קריאה: קשה מאוד להשיג מבני ציבור היום.
<ענבל ליבוביץ: באמת כמו ששמואל אמר, זה מתקשר גם לסעיף הבא, הנושא של חינוך, אין היום חינוך חינם עירוני לגילאי 3.
<ענבל ליבוביץ: הקיבוץ העירוני הגישו לגבי זה בקשה, אבל כרגע בהדר - - -
<קריאה: כמה נרשמים יש?
<ענבל ליבוביץ: אנחנו לא יודעים.
<ענבל ליבוביץ: אנחנו נכנסנו עם פיני לאיזה שהיא שיחה, אנחנו מחכים ש - - - ואז אנחנו נראה.
<ענבל ליבוביץ: היום אין מסגרת כזו אז אי אפשר לדעת כמה נרשמים.
<ענבל ליבוביץ: אני מניחה שאם יהיה אז ההורים פה, גם הם יעדיפו לשלוח את הילדים לחינוך הציבורי ולא לפרטי.
<ענבל ליבוביץ: יש פה רק גנים פרטיים, לפחות בקהילה הזו.
<קרן שגי: גם ויצ"ו ונעמת אין בשכונת הדר.
<קרן שגי: זאת אומרת המצב של המענים החינוכיים הוא קשה, המצב של השטחים הפתוחים ובזה סיימנו.
<חיה ג'משי: אנחנו מודים לכם מאוד, שני משפטים לפני שאנחנו ניתן לחבר הכנסת עמרם מצנע לסכם.
<חיה ג'משי: אני רק רוצה לציין שיושבים איתנו שני חברי דירקטוריון של קרן שח"ף שמייצגים כל אחד את ה-50% ישראלי ולא ישראלי, דפנה שליט שהיא תורמת ישראלית, חיפאית לשעבר, ואורי לבנטל, שרוצה גם להגיד משפט אחד ואז אנחנו נעביר לך את המיקרופון.
<אורי לבנטל: שלום, שמי אורי, סליחה על האיחור, לא הייתי בהתחלה.
<אורי לבנטל: אני מנהל את המשרד של הפדרציה של ניו יורק בישראל, לכן הראייה היא ראייה לאומית.
<אורי לבנטל: רק להוסיף מילה באמת, שהדיון שמתקיים כאן עכשיו, אני צבר וזה, אבל אני מייצג את זה שיהדות ארצות הברית מתחילה גם כן להסתכל על הנושא של קהילות.
<אורי לבנטל: ניו יורק נחשבת לאיזה שהוא חלוץ שמוביל, ניו יורק היום כבר מכירה שהאתגר בישראל הוא האתגר של character of state, האופי של המדינה, מדינה יהודית ודמוקרטית, הם מחפשים איך לעשות את זה ואיך להדגיש את זה ואיך להראות את זה לתורמים, והקהילות האלה והארגונים האלה מתחילים להפוך כמעט אדמה בעניין הזה.
<אורי לבנטל: כמו שכבר נאמר פה, עצם הקיום במדינה יהודית ודמוקרטית, זה מה שהם עושים בשכונות, הדבר הזה, יש הרבה עניין בזה, ואני יכול להגיד שאני מאוד שמח לראות את הדיון הזה, כי אחת הסיבות שהפדרציה הצטרפה לקרן שח"ף שהיא מהווה פלטפורמה, אנחנו הצטרפנו כשולחן שאנחנו רוצים להיות חלק ממנו, כדי לאפשר תפיסות כאלה, כדי להעלות את זה ברמה הארצית.
<יעקב ברודר: אם יורשה לי משפט אחד.
<יעקב ברודר: הקהילות האלה הן חלק של השכונה הזאת.
<יעקב ברודר: אנחנו צריכים למצוא ברמה העירונית איזה שהוא פתרון איך משאירים אותם מבחינת דיור במקום, ואולי לפתוח יחד עם נציג משרד השיכון, שר השיכון ישב בפורום כזה גם כן, והצענו להקים איזה שהוא קריטריון מיוחד לקהילות בערים, כדי שהם יקבלו איזה שהיא הלוואה עומדת או משהו.
<יעקב ברודר: אתה חסיד של הפריפריה הגיאוגרפית, אבל אני חושב שיש כאן עניין רב מאוד לפריפריה העירונית, לנסות ולבנות איזה שהוא מודל של הלוואות, משכנתאות, או דברים מיוחדים, לקהילות האלה בקריטריונים של הם היו כך וכך זמן פה, הם חלק מקהילה וכן הלאה, לתת להם העדפה.
<יעקב ברודר: אם תוכל לעזור לדחוף את זה, שר השיכון אמר שהוא ינסה, אני חושב שזה יהיה אוויר לנשימה לקהילות האלה להמשך החיים שלהם במקומות שלהם.
עמרם מצנע: אז קודם כל תודה רבה לכולכם שבאתם ושיתפתם אותנו בתחומים שעליהם אתם מופקדים.
עמרם מצנע: המפגש הזה והסיור הזה, היוזם שלו היה אבי נאור וענת שביקרו אצלי ואני רוצה להודות לכם.
עמרם מצנע: זה באמת מה שנקרא הפרק הלימודי, למרות שאני מכיר את הדר ומכיר את הבעיות, אבל כבר עשר שנים שאני בעצם לא מעורב ממש באופן פעיל פה ואני חושב ואני מתרשם שבאמת יש פה מהפכה של ממש.
עמרם מצנע: זה בזכותכם, על ידכם.
עמרם מצנע: אני חושב שהכיוונים הם מאוד נכונים, מאוד ראויים, ואני גם מבין שבעצם כדי שהכול יקרה, והמטרות של כל קהילה וקהילה בנפרד והקהילות ביחד תושגנה, עוד דרושה עבודה רבה מאוד, כי המבחן הוא מבחן הזמן.
עמרם מצנע: מבחן הזמן ועד כמה באמת הפרט והמשפחה שבאים לפה חשים שיש פה שינוי ויש פה משהו שכדאי להיות מחובר אליו לאורך זמן וזה קשור באמת שמתחילים להיות ילדים וזה משפחה, לאן הולכים, מה הם עושים, ובתי ספר, דירות, מגורים.
עמרם מצנע: כל אותם גורמים שבסופו של דבר אתה שואל את עצמך, כמשפחה צעירה, אם אתה רוצה להיות מחובר למקום, אם אתה מושך עם האנרגיות שבאת כצעיר ומצליח באמת לחצות את המכשולים.
עמרם מצנע: הדר היא באמת שכונה מורכבת מאוד.
עמרם מצנע: בחיפה בכלל, מי שלא שם לב, הסוציו אקונומי הוא מתואם עם פערי הגובה.
עמרם מצנע: היכולת באמת לעשות פה מהפכה של ממש, שתישאר לאורך זמן, תלויה בשיתוף פעולה של כל הגורמים.
עמרם מצנע: אז קודם כל באמת הרבה מאוד תודה, הרבה מאוד הערכה.
עמרם מצנע: גם מבחינה פיזית נעשים בשנים האחרונות שינויים מאוד מקיפים בהדר, וזה חשוב, זה תורם, זה חלק מהעניין.
עמרם מצנע: אני עיינתי במסמך.
עמרם מצנע: אני לא אוהב לומר את זה, אבל כמעט הכול זה נושאים עירוניים שצריכים להיפתר על ידי העירייה על חלקיה השונים, מול כמובן משרדי הממשלה הנוגעים בדבר.
עמרם מצנע: מה שאני אעשה, כמין תוצאה של הביקור הזה, אנחנו נעשה דיון בוועדה, אז קודם כל תהיה לכם הזדמנות לבוא לירושלים ביום שאפשר לבוא אליה, בי"ת, אנחנו נזמין לדיון את משרד החינוך, את משרד השיכון, את משרד נגב גליל, כי עדיין גליל, זה מתחיל בחיפה פחות או יותר.
<קריאה: - - - שבונים מטרפולין באר שבע, הם קיבלו.
עמרם מצנע: כן, אני מכיר את האמירות האלה והן נכונות, אתה צודק במאה אחוז.
עמרם מצנע: אבל נעשה את זה בדיון.
עמרם מצנע: לאחרונה אנחנו נותנים הרבה מאוד מקום בכלל לקהילות צעירות, לשינשינים על סוגיהם השונים, עשינו בשבוע שעבר דיון די גדול על נושא של המכינות הקדם צבאיות, על הנושא של מרכזי הצעירים, שזה בעצם הטיפול שלאחר השירות הצבאי, כי זו היכולת לפתח ולקדם בעיקר באמת בשכונות ותיקות בערים גדולות שנשארו מאחור, כי גם בעיר נתנו עדיפות לשכונות אחרות על פני שכונת הדר, או העיר התחתית, או ואדי ניסנס, או חליפה.
עמרם מצנע: יש פה ברוך ה' מספיק מה לעשות.
עמרם מצנע: אז זה פחות או יותר הדברים שאני יכול לומר.
עמרם מצנע: עוד פעם, באמת כל הכבוד, אתם עושים עבודה מאוד חשובה ולא צריך לומר לכם את זה ונשתדל גם מהמקום שלנו, בירושלים, לראות איך אנחנו ברמה הלאומית מקדמים תכניות ואיך משרד השיכון, עם הכסף שהוקצה לו, ישתמש בו נכון.
עמרם מצנע: אני תמיד חושד בהם שהם עושים דברים שם לא בדיוק הדברים שעלו פה היום סביב השולחן.
<אבי נאור: ברשותך, מילה אחת.
<אבי נאור: אנחנו היינו לפני שלושה שבועות בסיור דומה עם שר הרווחה בשדרות ודיברנו שם על העובדה שבעצם משרד הרווחה והשירותים החברתיים אמור לתת שירותים חברתיים שבחלק מהמקרים זה בדיוק מה שגם אנשים עושים פה ויש מצב שאין תקציב, אבל אין מי שייתן את השירות.
<אבי נאור: הם נכונים מאוד לשמוע ולא לתת העדפה, אבל לראות בקהילות בכלל כספקי שירות.
<אבי נאור: לכן אני מציע שכשאתה מקיים את הדיון תזמין ממשרד הרווחה ואנחנו נמשיך לנסות לעשות את הקשר.
עמרם מצנע: אתה כבר לא זוכר.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: לפני חמש-שש שנים, הייתי בן 34, הייתי עסוק בלהיבחר, להיבחר, אמרתי, טוב, עכשיו נבחרתי, מה עושים?
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: והטלפון הראשון שהרמתי היה לעמרם מצנע, שוחחתי איתו בטלפון, ביקשתי ממנו, אם אני יכול לבוא אליו ליום, לקבל כמה טיפים, כמה עצות מאדם עם ניסיון, באמת הוא הזמין אותי אליו הביתה לכוס קפה עם עוגה, נסעתי אליו לחיפה, עזבתי פה את כל העיר, ישבתי איתו, יש לי עד היום את הדף של הטיפים שנתת לי, ולעובדה שנבחרתי פעם שנייה, אז יש לך מניות בעיר הזאת.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: ולהגיד לך גם תודה רבה.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: אנחנו גם מעריכים מאוד את זה שבחרתם לבוא לפה.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: בבקשה, זכות הדיבור שלך, ולאחר מכן נצלול לתוך המספרים וליום הרצוף שיש לנו פה.
עמרם מצנע: כיף לבוא לכאן.
עמרם מצנע: באמת, אחרי שעברה הסערה וירושלים כיכבה כל הזמן התחלנו, כמו חלק גדול מעם ישראל, להבין שאת המכה חטפה צפת.
עמרם מצנע: זה לא היה כל כך הובלט בהתחלה, אבל עם הימים שחלפו מאז מהתמונות, מהדיווחים, הבנו שפה באמת הייתה מכה גדולה וחשוב היה לנו, לוועדה, לבוא לפה להתרשם ובעיקר באמת לעזור, לעמוד לרשותכם כדי לעשות מה שאפשר כדי להחזיר חזרה את החיים לנורמליות.
עמרם מצנע: אני מאוד התרשמתי שהעיר צפת באמת עברה מהפכה, לא רק בסופת השלג, אלא כמי שעקב אחרי מה שקרה בעיר במלחמת לבנון השנייה שהייתה בסך הכול לא לזכותה של העיר ופרנסיה, מה שהבחנתי בסופה הזו שההתגייסות, ההתנדבות, הפעילות, אני חושב שזה אולי הדבר הכי חשוב שהרווחתם אותו בצדק, ומה שנקרא מעז יצא מתוק.
עמרם מצנע: סופה כזו ונזק כזה זו גם הזדמנות להתחדשות, אבל בתנאי שעושים את הדברים הנכונים ושהמדינה מושיטה יד לא קפוצה, אלא יד פתוחה וחמה כדי לעזור ולהשתקם.
עמרם מצנע: אז זהו, באנו באמת להתרשם, לראות ולראות באיזה דברים אנחנו יכולים לסייע.
עמרם מצנע: את אילן אני מכיר הרבה מאוד שנים, עוד לפני שנבחרת.
עמרם מצנע: בצפת שומרים את המסורת, בעבר היו נבחרים פה ראשי ערים לקדנציה אחת, או לתקופה קצרה יותר, יש לי היכרות עם פרל שהיה פה פעם ועם עודד כמובן, אני מכיר את ההיסטוריה, את הפעילות, עיר באמת מורכבת מאוד, אבל עם המון פוטנציאל.
עמרם מצנע: זה תמיד אומרים, 'לילד יש פוטנציאל, הוא רק לא מממש אותו', אז כשיש פוטנציאל זה אתגר, אתגר גדול מאוד ואנחנו כאן לרשותכם, גם חברת הכנסת, ד"ר קלדרון, שבאה איתנו.
עמרם מצנע: לצערי הרב, בדרך כלל כשאתה בא לביקור אז מצפים שיבואו 10, 12 חברי כנסת, זה בדרך כלל לא קורה.
עמרם מצנע: תדעו לכם שזה הישג גדול שיש פה שניים.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: הפעם הלכנו על איכות ולא על הכמות.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: אני מציע שנעשה סבב קצר של שניונת, כל אחד שם ותפקידו.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: נתחיל מעמית גרנק, בבקשה.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: (סבב נוכחות).
<עמית גרנק: מנהל תכנון אסטרטגי בעיריית צפת.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: עמית זה תפקיד בעקבות הפקולטה לרפואה שקמה בצפת.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: הקרנות שתרמו לפקולטה שאלו את הרשות מה הייתם רוצים עוד שניתן לכם למען העיר ובגלל שאנחנו עיר בלי משאבים לגיוס כוח אדם איכותי ביקשנו עזרה ביועץ אסטרטגי לפיתוח לטווח הרחוק.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: עמית נמצא פה מכספי קרן ראסל ברי והוא מלווה אותנו, בוגר school of economics, בחור משכמו ומעלה, הגיע אלינו ממכון רעות.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: הייתה לו התלבטות, אם להיות באגף התקציבים במשרד ראש הממשלה, הוא בחר לבוא, כמוך, לשטח, אין כמו העבודה בשטח ומה שהוא חווה פה בשנתיים האלה - - -
<קריאה: טירונות יחידה.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: אני הייתי מציע לכל פקידי האוצר, שמקבלים את ההחלטות באוצר, לפני שהם מגיעים לתפקיד באוצר, שיחייבו אותם שנתיים לחיות ברשויות המקומיות, להרגיש את הצרכים מהשטח ורק אחרי זה להגיע ולקבל את ההחלטות אי שם למעלה.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: יותר אני לא אפריע.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: (המשך סבב נוכחות).
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: לחיאני נהוראי סגן ראש העיר מסיעת ש"ס, משה אוחיון מסיעת חב"ד.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: החינוך המוכר שאינו רשמי הוא גם פונקציה משמעותית בצפת.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: אני גם יושב ראש מחזיק תיק החינוך, לא ויתרתי עליו במשא ומתן לאף אחד, כולל לחב"ד, כולל לחצים, אבל אנחנו יודעים להאציל סמכויות.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: אנחנו נפתח בכמה מילים של מפקחת המחוז.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: ברשותכם, אני רוצה לפתוח עם עירית מלמד, שהיא המפקחת המחוזית שלנו.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: אורנה שמחון, מנהלת המחוז, לא יכלה להגיע, את דבריה ניתן דרך עירית.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: בבקשה.
<עירית מלמד: אז גם אני, למגן הגילוי הנאות, חייבת להגיד שהיית ראש עיר שלי, בתור חיפאית הרבה שנים, אנחנו מתגעגעים.
<עירית מלמד: זה גם גילוי נאות בתור חיפאית.
עמרם מצנע: באיזה תפקיד היית אז?
<עירית מלמד: אני תושבת חיפה.
<עירית מלמד: הייתי בחינוך בחיפה והיום אני בצפון.
עמרם מצנע: אבל מה עשית בחינוך בחיפה?
<עירית מלמד: עבדתי בבתי ספר, מפקחת.
<עירית מלמד: אני נמצאת פה כבר שבע שנים בעיר צפת וחשוב מאוד להגיד שהעיר צפת עשתה קפיצת מדרגה מדהימה במחוז הצפון.
<עירית מלמד: העיר צפת כעיר קיבלה פרס חינוך מחוזי בשנה שעברה ופרס חינוך ארצי.
<עירית מלמד: אני חושבת שקפיצת המדרגה הזאת הייתה בכל הפרמטרים שהצגנו אותם בפני הוועדה המחוזית וגם הוועדה הארצית ובוא נגיד שבאמת יש פה עלייה גם בנתונים שאתם תראו אחר כך על ידי מוטי, שיציג אותם, אבל אני חייבת להגיד שנפשי נקשרה בעיר הזאת ולכן כל המעורבות שלנו בזמן הסופה הייתה מעורבות ממש ממש ממש אפשר להגיד אינטנסיבית, אפקטיבית, בכל הרמות.
<עירית מלמד: מיום שישי בבוקר הייתי מחוברת למנהלים, המנהלים היו מחוברים למורים, המורים היו מחוברים לתלמידים.
<עירית מלמד: גם כשלא היה חשמל, נכנסו למכוניות, טענו את הפלאפונים והסתמסנו.
<עירית מלמד: יחד עם זה מנהלת המחוז באמת ליוותה את הדברים בקשר רציף עם ראש העיר וכל ההחלטות שהתקבלו פה, ואני רוצה להגדיר אותן, התקבלו בצורה מאוד מאוד מאוד זהירה, רגישה, אבל יחד עם זה הייתה אמירה של בואו נחזור לשגרה כמה שיותר מהר.
<עירית מלמד: אני חושבת שבשורה התחתונה אנחנו הצלחנו בזה.
<עירית מלמד: לא נפגעו ילדים כשחזרנו לבית הספר ביום חמישי, למרות שבאמת היו פה שלגים ולא היה פשוט.
<עירית מלמד: היו פה הרבה מאוד דילמות והרבה מאוד סוגיות שנפתרו במהלך הימים, כל צוות הפיקוח היה פה בעיר, כל אחד תרם את חלקו ואחר כך אתם תשמעו לגבי מתנדבים, מינהל חברה ונוער, חמ"ד (חינוך ממלכתי דתי), כל אחד בתחום שלו, הגננות וכולנו.
<עירית מלמד: כולנו ענינו, כולנו היינו נציגים בחמ"לים השונים.
<עירית מלמד: אני חושבת שזה מאוד מאפיין את דרך העבודה שלנו במחוז.
<עירית מלמד: הקשר שלנו עם הרשות הוא קשר הדוק לאורך כל השנה.
<עירית מלמד: אני נמצאת פה המון, אין דבר שנעשה בעיר הזאת, שמוטי יציג אחר כך, כמו פורום הנהגה חינוכית, שלא נעשה ביחד עם משרד החינוך.
<עירית מלמד: אני חושבת שזאת הדרך שמזערנו נזקים.
<עירית מלמד: עבדנו כל הזמן יד וביד והלמידה המקוונת שיצרנו פה במחוז ונכנסה בימים האלה לבתי הספר בכל האזורים המושלגים, דרך אגב, לא רק פה, גם בגליל העליון, בבית ג'אן, הוכיחה את עצמה.
<עירית מלמד: היו פעולות שמורים עשו, שהן פעולות הפגה, היו משימות לימודיות, הקב"ט של המחוז היה פה ואבחן את כל הנזקים, היו פה יועצי בטיחות.
<עירית מלמד: בקיצור, אני חושבת ששיתוף הפעולה היה באמת מלווה את כל הדרך.
<עירית מלמד: אני חושבת שזה לא יפגע בעיר הזאת, השם צפת היום במחוז שלנו, במחוז צפון, הוא שם נהדר.
<עירית מלמד: אני חושבת שהכותרת הזאת, 'ממשבר להזדמנות', היא הרבה יותר, יש פה צמיחה בלתי רגילה, אפילו אחוז המצטיינים משנה שעברה לשנה עלה ואנחנו בדרך הנכונה.
<עירית מלמד: אז אני רוצה נורא להודות בהזדמנות הזאת לאילן, שהוא באמת איש חינוך, למוטי כהן שהוא יד ימיני, או אני יד ימינו, אני לא יודעת מי יד ימין של מי, וכל העבודה הזאת נעשית ביחד.
<עירית מלמד: אז שיהיה לנו יום מהנה, אנחנו נראה אחר כך את בתי הספר.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: תודה, עירית.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: אנחנו כרגע עומדים לצפות במצגת שתהיה מורכבת משלושה חלקים.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: החלק הראשון ידבר על צפת עד הסופה, החלק השני ייתן לכם סרטון קצר של חמש דקות מה קרה פה בזמן הסופה והחלק השלישי יסביר על היקף הנזקים, מהערכה ראשונית שעשינו ומה האתגרים שניצבים בפנינו לשיקום העיר בעקבות הסופה.
<ראש עיריית צפת אילן שוחט: כמה מילים על צפת.