GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מרב שביב: משרד התמ"ת התחיל כבר, ויש החלטת ממשלה בנוגע למרכזי הכוון.
<מרב שביב: מרכזי ההכוון האלה כוללים גם שירותים של הכוון להשכלה גבוהה ואנחנו נעשה את זה בשיתוף פעולה אתם.
<מרב שביב: כל התכנית הזאת תלווה על ידי ועדת היגוי מיוחדת, כנראה ועדת משנה של ועדת ההיגוי של הישגים.
<מרב שביב: בשלב של קדם אקדמיה, אנחנו עושים פיילוט עם האוניברסיטה הפתוחה והוא כבר בעיצומו או בשלבי סיום אפילו.
<מרב שביב: האוניברסיטה הפתוחה לקחה ארבע קבוצות במקצועות שונים שמיועדות אך ורק לסטודנטים ערבים תוך מתן מעטפת בערבית ומעטפת נוספת שקשורה לתגבור שפתי, מיומנויות למידה וכולי, וזה במסגרת תכנית אפיקי מעבר של האוניברסיטה הפתוחה.
<מרב שביב: כלומר, אחרי הלימודים של כשנה באוניברסיטה הפתוחה, אפשר או להמשיך באוניברסיטה הפתוחה או באוניברסיטאות שנמצאות בהסדר עם האוניברסיטה הפתוחה.
<מרב שביב: נושא של מכינות.
<מרב שביב: הזכרתי זאת קודם.
<מרב שביב: כדי לפתור את הבעיות שיש במכינות הקדם אקדמיות, התחלנו לתת מעטפת שמתווספת על התקציב פר סטודנט שאנחנו נותנים במכינה.
<מרב שביב: המעטפת הזאת מאפשרת תגבור שפתי, שיעורי עזר, מעונות, הסעות, קורס פסיכומטרי אם קיים עדיין במכינות, רכז-יועץ קשר – יש הרבה מאוד בעיות אישיות ואחרות שצריך לטפל בהן – ואנחנו כבר עדים לגידול מאוד מאוד גדול במספר המכינות ובמספר הסטודנטים הערבים שנמצאים במכינות, כ-400 סטודנטים ערבים נוספים, שזה גידול של כחמישים אחוזים לעומת המצב שהיה בתשע"א או בתשע"ב.
<מרב שביב: נושא של מיתוג ושיווק.
<מרב שביב: נתנו תקציב חד פעמי כדי להביא למודעות של המוסדות את הצורך לחשוב איך מוכרים או איך מציגים את הנושא של המכינות הקדם אקדמיות לאוכלוסייה הערבית והחל מהשנה נעניק מלגות לעשרים אחוזים מהמסיימים של המכינות כאשר אותם מצטיינים יקבלו מלגה לשנה א', שכר לימוד מלא בשנה א', במוסדות האקדמיים.
<מרב שביב: כאן זה שוב תמריץ עבור האוכלוסייה להשתלב בתוך המכינות כדי להגיע למוסד להשכלה גבוהה.
<מרב שביב: התכנית העיקרית מתמקדת בתואר הראשון ובמיוחד בשנה א' והיא כוללת שני רכיבים עיקריים: הכנה מזורזת לאקדמיה במסגרת תכנית שקוראים לה צעד לפני כולם וחיזוק הקליטה באקדמיה, בעיקר בשנה א'.
<מרב שביב: התנאים המקדימים, תנאי הסף, הם תרגום אתר האינטרנט לשפה הערבית – רוב המוסדות כבר תרגמו את האתר וגם המועצה להשכלה גבוהה –
ג'מאל זחאלקה: יש החלטה, אבל יש תרגום?
ג'מאל זחאלקה: רבע תרגום באחד האתרים.
ג'מאל זחאלקה: הביצוע עדיין לא קיים.
ג'מאל זחאלקה: אני לא מדבר על המועצה להשכלה גבוהה אלא על האוניברסיטאות.
ג'מאל זחאלקה: נתתם להם כסף אבל הם לא תרגמו.
ג'מאל זחאלקה: בדקתי את הנושא.
ג'מאל זחאלקה: היה רק אתר אחד וגם הוא היה צולע.
<מרב שביב: עד ה-15 בדצמבר – מתקנים אותי – יש להם זמן להשלים ואחרי כן אנחנו נעקוב ונשמח לקבל הערות.
<מרב שביב: כולם מינו אנשי סגל בכירים כאחראים מוסדיים לנושא.
<מרב שביב: המטרה.
<מרב שביב: צמצום הקשיים במגע הראשונה עם האקדמיה.
<מרב שביב: זה לגבי צעד לפני כולם.
<מרב שביב: קודם כל, גם מי שמתקבל, אנחנו רוצים לתת לו קודם כל את ההגנה הזאת, את המטריה שלנו והכנה יותר צמודה בנוגע לשפה העברית, אוריינטציה אקדמית, איך מסתדרים בקמפוס וכולי, עבודה קצת עם ההורים בשלב הזה.
<מרב שביב: שלושה עד שמונה שבועות לפני פתיחת שנת הלימודים ועד פתיחת הסימסטר הראשון, אוכלוסיית היעד היא סטודנטים שהתקבלו ישירות לשנה א' וכאן אנחנו מגיעים כבר למודל החדש בשנה א' כשהמטרה שלו היא צמצום נשירה של סטודנטים, שיפור איכות הלימודים שלהם ובסופו של דבר גידול במספר הסטודנטים בתחומי לימוד מועדפים.
<מרב שביב: איך אנחנו עושים את זה.
<מרב שביב: אנחנו צריכים קודם כל תקציב ייעודי וזה מתאפשר בתכנית הרב שנתית, בחלק של המגזר הערבי.
<מרב שביב: בנינו מודל שמבוסס על תמיכה פר סטודנט כאשר התמריצים שם – ותכף נזכיר אותם קצת יותר בהרחבה – מתחשבים גם במצב הסוציו אקונומי, גם בתחומי הלימוד של הסטודנטים כדי לתמרץ למגוון רחב יותר של תחומים וגם מתמרצים את המוסדות להקטין את שיעור הנשירה במעבר לשנה ב'.
<מרב שביב: יש גמישות.
<מרב שביב: אנחנו לא מכתיבים אלא מאפשרים למוסדות לפתח ולהתאים תכניות ייעודיות ייחודיות.
חנין זועבי: איך אתם מגדירים תחומי לימוד מועדפים?
חנין זועבי: לפי תעסוקה?
<מרב שביב: תכף ניכנס לזה.
<מרב שביב: קודם כל, אתם רואים כאן מקדם תעדוף המקצוע בתוך המודל והמרכיב הסוציו אקונומי.
<מרב שביב: המרכיב הסוציו אקונומי הוא יחסית פשוט כי יש לנו נתונים סוציו אקונומיים ואנחנו יכולים לאפשר תמיכה גדולה יותר בחלשים.
<מרב שביב: המקדם הזה, חשבנו עליו והוא היה באמת יותר מורכב להכנה.
<מרב שביב: בנינו אותו משלושה מרכיבים עיקריים.
<מרב שביב: קודם כל, פיזור תחומי.
<מרב שביב: השווינו את הפיזור לאוכלוסייה היהודית ובעצם מה שאנחנו נותנים זה עידוד.
<מרב שביב: ככל שיש פיזור תחומי יותר גדול, עדיין בלי להגיד איזה תחום מועדף או לא, ככל שהפיזור הוא יותר גדול, אנחנו נותנים עידוד יותר גדול.
<מרב שביב: הדבר השני הוא תחומי לימוד מועדפים וכאן עשינו עבודה שבהמשך נעדכן אותה אבל היא עבודה שמתבססת על נתונים של משרד התמ"ת של פוטנציאל תעסוקה במקצועות שונים עם התייחסות ספציפית לאוכלוסייה הערבית.
<מרב שביב: השווינו גם את הנתונים האלה לתחומי הלימוד שלומדים כבר היום.
<מרב שביב: למשל, תחום לימוד מועדף מבחינתנו הוא מקצועות ההנדסה.
<מרב שביב: בתוך ההנדסות יש גם שונות אבל בגדול, באופן כללי, מקצועות ההנדסה, מדעי המחשב.
חנין זועבי: מבדילים בין סטודנטים לבין סטודנטיות?
<מרב שביב: בוודאי.
<מרב שביב: בן שילמד חינוך, יקבל פחות מסטודנט שהולך ללמוד הנדסה.
חנין זועבי: אני שואלת לגבי סטודנטיות.
<מרב שביב: לא.
<מרב שביב: אין הבדל בין סטודנטים לסטודנטיות.
<ג'ורג' קנאזאע: מתי מתחילים להפעיל את זה?
<מרב שביב: כבר התחלנו בתשע"ג.
<מרב שביב: זאת השנה השנייה.
<מרב שביב: מרכיב קושי.
<מרב שביב: ככל שהתחום שאנחנו רואים שיעורי נשירה גבוהים יותר, תחומי ההנדסה הם קשים יותר למשל, אנחנו ניתן תמיכה גדולה יותר.
<מרב שביב: שנים ב' ו-ג', למרות שנושא של תעסוקה הוא לא באחריות המועצה להשכלה גבוהה, עדיין אנחנו רואים את הנושא הזה כחשוב מאוד ואפשר להתייחס אליו, במיוחד כשאנחנו עדיין יכולים להגיע לסטודנטים במסגרת המוסדות האקדמיים בשנים ב' ו-ג'.
<מרב שביב: אנחנו מתחילים השנה בסדנאות להשתלבות בשוק העבודה, חשיפה למעסיקים, הכנת קורות חיים וכולי.
<מרב שביב: המוסדות יקבלו מאתנו השתתפות עבור הטמעת מרכז קריירה במוסד.
<מרב שביב: היינו רוצים שזה יוטמע על ידם ויימשך לאורך כל השנים.
<מרב שביב: הטמעה מבוצעת.
<מרב שביב: אנחנו עושים את זה בשיתוף פעולה עם עמותת קו משווה.
<מרב שביב: זה מיזם משותף שלנו עם עמותת קו משווה שמתמחה בנושא.
<מרב שביב: אנחנו מקווים מאוד שזה יעזור.
<מרב שביב: זה כמובן לא יפתור את כל בעיות התעסוקה אבל תהיה קודם כל הכוונה ראשונית.
<מרב שביב: תארים מתקדמים וסגל.
<מרב שביב: היו לנו עד כה מלגות למצטיינים, לדוקטורנטים ומלגות לסגל.
<מרב שביב: דרך אגב, כשני שליש מהסגל הערבי שקיים במוסדות, מקורו מהמלגות האלה, ממלגות מעוף.
<מרב שביב: החל מהשנה הוספנו מלגות לתואר שני מחקרי לסטודנטים ערבים מצטיינים, מלגות לפוסט דוקטורנטים כשהנושא הזה של פוסט דוקטורנטים עוד ייבחן על ידינו בהמשך, מה הדרך הנכונה ביותר לעשות את המלגות האלה.
<מרב שביב: אתם רואים כאן את גובה המלגות.
<מרב שביב: אלה מלגות מאוד יקרות.
<מרב שביב: המספר של המלגאים הוא מצומצם יחסית כי מדובר על מצטיינים ולא תמיד יש לנו, כי אנחנו אפילו לא תמיד מגיעים למספרים האלה כי יש מחסור במועמדים.
<מרב שביב: אלה התקציבים.
<מרב שביב: תקציב התכנית.
<מרב שביב: האינטגרל של כל השנים, שש שנים, הוא כ-300 מיליון שקלים.
<מרב שביב: כאן אתם רואים את השנים תשע"ד, תשע"ה ותשע"ו ואת השימושים המתוכננים.
<מרב שביב: התקציב הזה כולל משהו כמו עשרה אחוזים ב-סטאדי סטייט ממקורות של משרד ראש הממשלה, משרד החינוך וגורמים פילנתרופיים.
<מרב שביב: תשעים אחוזים ממנו, מקורו בתכנית הרב שנתית של ות"ת.
<מרב שביב: כאן יש את הסעיפים השונים - תכניות מידע והכוון טרום אקדמי, מכינות, קליטה באקדמיה, כל התכניות שסקרנו עד עתה.
<מרב שביב: בשנה הראשונה נתנו תוספת של סטודנטים מכיוון שעדיין לא הייתה תכנית ולכן הגדלנו ורצינו להגדיל את מספר הסטודנטים הערבים במוסדות והענקנו בעיקר למכללות 900 מכסות.
<מרב שביב: לכן זה תקציב שנגרע בכל אחת מן השנים.
<מרב שביב: מחקר מלווה.
<מרב שביב: אנחנו נפעיל החל מהשנה מחקר מלווה שיטתי על התכנית.
<מרב שביב: הביצוע המצטבר עד עכשיו הוא כשישים מיליון שקלים.
<מרב שביב: המלצות למוסדות.
<מרב שביב: אלה המלצות ולא הכתבות.
<מרב שביב: אנחנו לא יכולים להכתיב כי המוסדות מתנהלים כאשר יש להם חופש אקדמי ומינהלי.
<מרב שביב: לכן ההמלצות שלנו הן לקלוט יותר ערבים בסגל האקדמי, לשלב בני מיעוטים במוסדות המנהלים, בוועדות, להגדיל את השילוב שלהם בסגל המינהלי של המוסד.
<מרב שביב: יש שיעור מאוד מאוד נמוך של ערבים בסגל המינהלי ורובם בדרגות מאוד נמוכות.
<מרב שביב: כמובן הרחבת הנגישות הפיזית לסטודנטים ערבים, דבר שהמוסדות יכולים לסייע ולטפל בו.
<מרב שביב: נושאים נוספים לטיפול.
<מרב שביב: מנואל, אולי אתה רוצה לדבר על זה?
מנואל טרכטנברג: בשמחה.
מנואל טרכטנברג: אמרנו קודם שפרט למלגות הצטיינות אין מלגות משמעותיות לתואר הראשון למגזר הערבי ועל כן החלטנו להקים קרן כזאת.
מנואל טרכטנברג: אני מאוד שמח לבשר – תכף נראה את המספרים – שגייסנו לעניין הזה לא רק גורמים אחרים בתוך הממשלה אלא גם את יהדות העולם, בפרט את יהדות ניו יורק ולונדון.
מנואל טרכטנברג: אני אישית נסעתי לשם למטרה הזאת, הצגתי את התכנית ומצאתי אוזן קשבת ואפילו התלהבות רבה.
מנואל טרכטנברג: הם נרתמים למשימה הזאת.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה להגיד שמבחינתי יש כאן
מנואל טרכטנברג: מסר מאוד ברור שהחברה הישראלית היא אחת על כל מגזריה.
מנואל טרכטנברג: כשיהדות העולם תורמת למדינת ישראל, בעיני היא צריכה לתרום, לכל המגזרים.
מנואל טרכטנברג: אנחנו מדברים על כ-650 מלגות לשנה על פני תואר ראשון ואז זה מצטבר לאורך זמן.
מנואל טרכטנברג: גובה המלגה הוא 10,000 שקלים.
מנואל טרכטנברג: במגזר הכללי כמעט ואין מלגות בגובה כזה לתואר הראשון, ובטח לא בהיקפים האלה.
מנואל טרכטנברג: התקציב כולו הוא כ-18 מיליון שקלים.
מנואל טרכטנברג: המלגה הזאת מיועדת לסטודנטים בעלי מעמד סוציו כלכלי נמוך הלומדים בתחומים נדרשים או מועדפים, בעיקר בהנדסה וכדומה.
מנואל טרכטנברג: אנחנו לא מכוונים את זה דווקא למצטיינים.
מנואל טרכטנברג: המצטיינים ימצאו מימון, אבל מה קורה למסה שמגיעה להשכלה הגבוהה.
מנואל טרכטנברג: לעניין הזה הקמנו ועדת היגוי מאוד מכובדת.
מנואל טרכטנברג: הוועדה קובעת קריטריונים ופועלת לקידום הנושא.
חנין זועבי: אתה לא חושב שיש חשיבות לשנות את מדיניות המלגות שכבר קיימות?
חנין זועבי: כלומר, לא רק לגייס תרומות מבחוץ.
מנואל טרכטנברג: רוב הכסף הוא שלנו.
מנואל טרכטנברג: רוב הכסף הוא ממשלתי, הוא של ות"ת.
מנואל טרכטנברג: יש גם גיוס חיצוני.
חנין זועבי: אין מספיק מלגות לסטודנטים הערבים.
חנין זועבי: אתה יודע למה, כי יש גם תנאים שהם לא שוויוניים כמו למשל שירות בצבא וזה מפלה.
חנין זועבי: צריך לשנות מדיניות בארץ.
חנין זועבי: מאוד חשוב לפנות ליהדות העולם אבל גם לפנות ליהדות המולדת הזאת.
<מרב שביב: נושאים נוספים בהם אנחנו עוסקים בימים אלה.
<מרב שביב: עשינו עבודה שיטתית וניתחנו את הצורך בהקמת מוסד נוסף.
<מרב שביב: הסתכלנו גם על הצפון וגם על הדרום וראינו שקודם כל בצפון, גם אם יש מוסדות שלנו, המוסדות האלה לא יוכלו לקלוט את החברה הערבית, את הסטודנטים הערבים שמתגוררים בצפון ולכן יש לגמרי הצדקה להקים שלוחה של מוסד.
<מרב שביב: אנחנו לא מקימים מוסדות נוספים ואוניברסיטאות נוספות אלא אנחנו רוצים לקדם הקמה של שלוחה של מוסד.
<מרב שביב: זה יכול להיות מוסד מחוץ לארץ, זה יכול להיות מוסד בארץ.
<מרב שביב: הנושא של טקסס שהרבה מאוד שמעו עליו עומד כרגע על הפרק.
<מרב שביב: הנושא הזה כרגע בטיפול.
<מרב שביב: במקביל, במסגרת העבודה הכללית של ות"ת להעביר אליה מכללות גדולות להכשרת עובדי הוראה, היינו רוצים גם מכללה נוספת ערבית להעביר ל-ות"ת ואנחנו עובדים כרגע עם מכללת סכנין במטרה שהיא תעבור לתקצוב ות"ת.
<מרב שביב: המענה לאוכלוסייה הבדואית בדרום קיים וכאן אנחנו עושים עבודה שעדיין לא הבשילה.
<מרב שביב: אנחנו יותר חושבים בכיוון של משהו כמו מכללה קהילתית כי הצורך הוא לתת הרבה מענה בסוג של חסרים אקדמיים ואחרים לפני שהסטודנטים הבדואים מגיעים או משתלבים במוסדות להשכלה גבוהה שלנו, אבל עדיין אנחנו לא רוצים מוסד נפרד.
<מרב שביב: היינו רוצים שבסופו של דבר הם ישתלבו במוסדות הקיימים.
<מרב שביב: נושא של תחבורה ציבורית.
<מרב שביב: האמת היא שאנחנו לא כל כך עובדים בנושא הזה.
<מרב שביב: זה נושא לטיפול ולמעקב יחד עם משרד התחבורה וזה בעיקר מטופל כרגע על ידי משרד התחבורה ומשרד ראש הממשלה.
<מרב שביב: אני רוצה להודות לצוות שעובד אתי לאורך כל הדרך על התכנית.
<מרב שביב: ארי סטון שיושב כאן ומטפל בחלק התכנוני, והחלק של הנתונים וארן זינר שיושב כאן ואחראי על היישום והליווי של התכנית באגף התקציבים ב-ות"ת.
עמרם מצנע: תודה רבה למרב שביב ולצוות.
עמרם מצנע: אין ספק שניכרת עבודה רצינית ומעמיקה.
עמרם מצנע: לא רק סיסמאות אלא גם בסוף תקציבים ותכניות.
עמרם מצנע: בדיון שיתקיים נשאל לגבי החלקים החסרים ולא לגבי החלקים שמסתיימים והוצגו בפנינו.
עמרם מצנע: כמובן שהמבחן, כפי שאנחנו נוהגים לומר, יהיה מבחן התוצאה.
עמרם מצנע: מה שבטוח הוא שהנתונים שמוצגים בפעם המי יודע כמה מצביעים על בעיה שורשית, עמוקה מאוד, שאני מניח שכדי להתמודד אתה יידרש זמן, אנרגיות ובאמת תשומת לב וכוונה אמיתית.
ג'מאל זחאלקה: זה הדיון השני שאנחנו מקיימים בנושא.
ג'מאל זחאלקה: את הדיון הראשון אני יזמתי על נגישות להשכלה הגבוהה בעקבות הדוח של ות"ת שהיה דוח מקיף, מעניין, נעשתה בו עבודה רבה וגם עבודת ההמשך נראית כמאוד רצינית.
ג'מאל זחאלקה: נראה שיש טיפול רציני בבעיה.
ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה עכשיו להרחיב ולהיכנס לעומקם של דברים אלא לומר כמה דברים במעוף הציפור.
ג'מאל זחאלקה: לפני מספר שנים ראיתי תמונה של בוגרי הפקולטה לרפואה בבגדד בשנת 1943.
ג'מאל זחאלקה: מחצית הבוגרים היו יהודים למרות שהאוכלוסייה היהודית בעירק מנתה אז חמישה אחוזים.
ג'מאל זחאלקה: השאיפה שלנו היא לא להגיע רק למספר שווה אלא בהינתן שהציבור הערבי בארץ אין לו מסלולי קידום זולת ההשכלה הגבוהה, כלומר, אין לך מסלול.
ג'מאל זחאלקה: צעיר ערבי היום לא יכול להיות קצין בצבא ולא יכול להיות טייס או שגריר והכול חסום בפניו למעט הפתח היחידי למוביליזציה שזה החינוך הגבוה.
ג'מאל זחאלקה: לכן הייתי מצפה שיהיו יותר רופאים ערבים ולא 22 אחוזים אלא שלושים וארבעים אחוזים.
עמרם מצנע: תבוא לחדר מיון ברמב"ם.
עמרם מצנע: הסיכוי שתטופל על ידי רופא ערבי הוא בערך שבעים אחוזים.
ג'מאל זחאלקה: אני יודע.
ג'מאל זחאלקה: בסדר גמור.
ג'מאל זחאלקה: המאפיין של הציבור הערבי, זה ציבור עובד בכל התחומים ומוכן ללמוד בכל התחומים.
ג'מאל זחאלקה: אין מחסומים.
ג'מאל זחאלקה: פעם היה מחסום של בנות אבל היום יש יותר בנות באוניברסיטה.
ג'מאל זחאלקה: כשלמדתי היו 15 אחוזי בנות והיום יש 55 אחוזים באוניברסיטאות ובהשכלה הגבוהה בכלל יותר משישים אחוזים.
<קריאה: 67 אחוזים.
ג'מאל זחאלקה: זה נתון מדהים.
ג'מאל זחאלקה: נתון היסוד שאני מסתכל עליו, אם אנחנו רוצים לטפל בנושא, אלה הם אותם 23 אחוזים בעלי תעודת בגרות שיכולה להכניס אותם לאוניברסיטה, לעומת 46 אחוזים בציבור היהודי.
ג'מאל זחאלקה: אומרים שמכאן מתחילים.
ג'מאל זחאלקה: גם ה-23 אחוזים האלה, יש להם חסמים רבים.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, אנחנו מתחילים מ-23 אחוזים ואחר כך החסמים הם רבים.
ג'מאל זחאלקה: אני מסתכל על האוניברסיטה ושואל למה כמו הערים העתיקות בימי הביניים, יש שער אחד לעיר?
ג'מאל זחאלקה: למה לאוניברסיטה יש רק דלת אחת דרכה אפשר להיכנס?
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שצריך לפתוח מספר דלתות באופן הכי מקצועי בעולם.
ג'מאל זחאלקה: אני נגד כל פשרה בלימודים.
ג'מאל זחאלקה: אני נגד.
ג'מאל זחאלקה: אני בעד רמה גבוהה וצריך להעלות עוד יותר את הרמה.
ג'מאל זחאלקה: אני בא מהאקדמיה ואני יודע מה זה.
ג'מאל זחאלקה: זה מאוד חשוב.
ג'מאל זחאלקה: אבל צריך לתת הזדמנות.
ג'מאל זחאלקה: יש הרבה הזדמנויות מדוכאות בגלל המצב הסוציו אקונומי.
ג'מאל זחאלקה: אתה יודע למשל – אני רוצה לזרוק כמה רעיונות לטיפול – שציונים זה לא דבר אבסולוטי ואתה בא לאוניברסיטה, יושב בשער, ואתה שואל מה הציון.
ג'מאל זחאלקה: איך אתה יכול להתייחס לנושא הזה לסטודנט שבא מערערה בנגב עם מצב סוציו אקונומי אחד לעומת מי שבא בהרצליה?
ג'מאל זחאלקה: אתה שואל מה ממוצע הבגרות שלו.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו יודעים, ונעשו מחקרים ונעשו ניסיונות בארץ, שאותם עשרה אחוזים מצטיינים, יש להם אותה יכולת להצליח.
ג'מאל זחאלקה: הבעיה היא התנאים.
ג'מאל זחאלקה: לא שהסטודנט חלש או אין לו יכולות אלא בית הספר חלש.
ג'מאל זחאלקה: את זה צריך לעקוף, את מערכת האפליה הקיימת.
ג'מאל זחאלקה: את זה האוניברסיטה צריכה לעשות.
ג'מאל זחאלקה: אתה דיברת על שמירה על מצוינות.
ג'מאל זחאלקה: מצוין שאתה מדבר על זה, אבל אתה דיברת גם על רגישות חברתית.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, להשתמש באותה מצוינות שיש באוניברסיטה כדי לקבוע תנאי קבלה יותר צודקים.
ג'מאל זחאלקה: לפעמים שוויון לא צודק.
ג'מאל זחאלקה: לפעמים הדבר הכי לא צודק זה השוויון, כמו שהתורכים עשו לכורדים שאומרים להם שהם בכלל תורכים, כמוהם ויש שוויון מלא.
ג'מאל זחאלקה: מחר זה מוחק אותם.
ג'מאל זחאלקה: השוויון שאתה מציע בשער האוניברסיטה של תנאי קבלה שוויוניים לכולם, זה הדבר הכי מפלה שקיים ואת זה צריך לעקוף.
ג'מאל זחאלקה: יש דרכים לעקוף זאת.
ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה להיכנס אבל אני יכול להציע לך עשרים הצעות.
ג'מאל זחאלקה: אתה יודע למשל על אותו ניסיון מצליח מאוד שנעשה באוניברסיטת תל אביב, בפקולטה למשפטים, שם קיבלו תלמידים שהם לא היו מתקבלים לשום מקצוע באוניברסיטה אבל הם תלמידים טובים בבית הספר שלהם וההצלחה הייתה אדירה.
ג'מאל זחאלקה: הם היו יותר טובים מהממוצע של הסטודנטים.
ג'מאל זחאלקה: צריך לעשות דיון רציני בנושא הזה ולראות איפה טועים.
ג'מאל זחאלקה: אותם סטודנטים לפי התנאים הקיימים לא היו מתקבלים, קיבלתם בשנה האחרונה חמישה אחוזים והם הצליחו טוב מאוד.
ג'מאל זחאלקה: אחר כך קיבלתם עשרה אחוזים ואחר כך עשרים אחוזים ואלה אותם סטודנטים שלא היו מתקבלים בכלל לאוניברסיטה כי אפילו אין להם בגרות כמו שצריך, אבל אתם קיבלתם אותם כניסיון.
ג'מאל זחאלקה: קיבלתם אותם על סמך דבר אחד, על סמך זה שהם הסטודנטים הכי טובים בבתי הספר שלהם וההצלחה הייתה אדירה.
ג'מאל זחאלקה: זה היה בשנים האחרונות וההצלחה אדירה.
ג'מאל זחאלקה: בבקשה, נעמיד את הקריטריון הזה.
ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע איך לנסח אותו ואיך לכמת אותו, והלא הרי כמותי כאן.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו הפכנו לדיגיטלים.
ג'מאל זחאלקה: הכול כמותי.
ג'מאל זחאלקה: אי אפשר להגיד משפט כי שואלים מה הכמות.
ג'מאל זחאלקה: תהפוך לי את זה למספרים ולדיגיטלי.
ג'מאל זחאלקה: אני אומר לפתוח מספר שערים באוניברסיטה, שזה הדבר החשוב ביותר.
ג'מאל זחאלקה: יותר שערים לאוניברסיטה.
ג'מאל זחאלקה: הדבר השני הוא לטפל בנושא העלוב הזה של אותם 23 אחוזים והאוניברסיטאות צריכות להציע – לא להתערב – תכניות לבתי הספר, למשרד החינוך, כדי לשפר את ההישגים שהאוניברסיטה רוצה בהם.
ג'מאל זחאלקה: עוד דבר אחד אותו אני רוצה להעלות והוא נוגע לנשירה.
ג'מאל זחאלקה: אני מכיר טוב מאוד את נושא הנשירה ואפילו מקרוב.
ג'מאל זחאלקה: אני רק רוצה להסב את תשומת לבכם לדבר אחד.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו מטפלים בשם השוויון – גם זה בשם השוויון – ואומרים שעושים בחינת מיצב, מטפלים בשלושה מקצועות ראשיים – מתמטיקה, שפת אם ואנגלית – אבל אצלנו השפה השנייה היא לא אנגלית.
ג'מאל זחאלקה: אני אומר לך כבוגר תואר ראשון, שני ושלישי באוניברסיטה שהמשקל של האנגלית בלימודים שלי היה אולי עשרה אחוזים ומשקל העברית היה תשעים אחוזים.
ג'מאל זחאלקה: לגבי עברית לא שואלים אותי, אם אני טוב בעברית.
ג'מאל זחאלקה: אחת הבעיות של הסטודנטים, במיוחד במדעי הרוח, היא להבין את אותה שפת סתרים של מבוא לסוציולוגיה.
ג'מאל זחאלקה: אני הייתי צריך להסביר לסטודנטים.
ג'מאל זחאלקה: הם לא מבינים כלום.
ג'מאל זחאלקה: אני הייתי צריך לעזור לסטודנטים למרות שאני בא מרוקחות כדי שיבינו מה כתוב שם.
ג'מאל זחאלקה: אי אפשר להבין.
ג'מאל זחאלקה: התרומה שלי לדיון הזה היא ההצעה לפתוח את נושא הקבלה לאוניברסיטה, לעשות אותו יותר שוויוני במהות ולא בצורה ולעשות אותו צודק יותר.
עמרם מצנע: מסעוד גנאים.
מסעוד גנאים: תחילה אני מברך את האורחים ואת כל נציגי המכללות.
מסעוד גנאים: זאת פעם ראשונה שאני שומע דוח שהוא באמת מראה עבודה רצינית.
מסעוד גנאים: הדוח נעשה באופן רציני ולא באיזשהו משרד ממוזג כשמנחיתים את הדוח הזה אלא באמת התייעצו עם אנשים רציניים שיודעים מה המציאות ומה קורה בקרב החברה הערבית לגבי ההשכלה הגבוהה.
מסעוד גנאים: כל הכבוד, אבל בסוף המבחן הוא מבחן העשייה ומבחן התוצאה, ואתם תמצאו בנו כחברי כנסת ערבים, כל הגורמים שבאמת מעוניינים לקדם את ההשכלה הגבוהה הערבית, שותפים ועוזרים בכל מה שתרצו.
מסעוד גנאים: יש לי שתיים-שלוש הערות.
מסעוד גנאים: לגבי ההשכלה הגבוהה, אי אפשר להתחיל מההשכלה הגבוהה.
מסעוד גנאים: זה כמו אותו בן אדם ההוא ששאלו אותו מתי הוא למד איך לחנך את הילדים שלו והוא אמר שהרבה זמן לפני שהתחתן.
מסעוד גנאים: העניין מתחיל שם, בגן, ביסודי, בתיכון.
מסעוד גנאים: חבר הכנסת זחאלקה דיבר על הציונים.
מסעוד גנאים: הכמות מתחילה שם.
מסעוד גנאים: ההערכה תמיד היא הערכה כמותית.
מסעוד גנאים: זאת שרשרת אחת שמתחילה מהגן, עוברת ליסודי, לחטיבה, לתיכון ואחר כך גם באקדמיה.
מסעוד גנאים: כמה אתה, כמה ציון אתה.
מסעוד גנאים: דיברנו על כך שצריך שיטות הערכה אחרות.
מסעוד גנאים: החינוך כולו, מה המטרה שלו?
מסעוד גנאים: המטרה שלו היא לשים את הבוגר באיזה מפעל או באיזה משרד?
מסעוד גנאים: התעסוקה היא חשובה מאוד, חשוב היכן הוא הולך לעבוד, אבל בסוף האם המטרה היא שגם האוניברסיטה תהיה כמו בית הספר, כאילו בית חרושת לתעודות ולציונים, שבסוף היא תוציא לנו את העובד או את הפקיד?
מסעוד גנאים: רק את זה היא צריכה לעשות?
מסעוד גנאים: היא לא מקום שמכין את האדם לחיים כדי שיגלה את היכולות שלו ואת מה שהוא יודע על עצמו ועל העולם?
מסעוד גנאים: צריכות להיות דרכי הערכה אחרות חוץ מהציונים.
מסעוד גנאים: אני חושב שאחת הבעיות היא החינוך לקריירה שהיום קוראים לו הכוון מקצועי או ההדרכה המקצועית.
מסעוד גנאים: זה חסר מאוד בבתי הספר הערביים.
מסעוד גנאים: אני יודע שיש איזו תכנית למשרד החינוך ואני מקווה שמר עבדאללה חטיב ידבר עליה קצת וזאת תכנית חשובה מאוד.
מסעוד גנאים: לפני ימים התקיים מבחן משרד הבריאות ברפואה.
מסעוד גנאים: רוב בוגרי האוניברסיטאות שלמדו בירדן הצליחו מהמבחן הראשון.
מסעוד גנאים: סטודנטים כאלה שיש להם את היכולות האלה לעבור את המבחן, לא מתקבלים בישראל.
מסעוד גנאים: תנאי הקבלה באוניברסיטאות בישראל לא רואים אותם כבעלי יכולת ללמוד כאן רפואה.
מסעוד גנאים: אם כן, איך שם הם מצליחים?
מסעוד גנאים: איך בפעם ראשונה הם מצליחים לעבור את המבחן של משרד הבריאות?
מסעוד גנאים: אני מקווה שיהיה שינוי.
מסעוד גנאים: כולנו יודעים שבאוניברסיטה – גם אני למדתי באוניברסיטה – אנחנו לא דיסק שממלאים אותנו רק באינפורמציה.
מסעוד גנאים: אלה חיים שמעצבים את דמותו של הבוגר והלימוד האקדמאי הוא מנוף לשינוי ולקדמה.
מסעוד גנאים: אני מקווה שבאמת מה ששמענו, מה שאנחנו רואים בדוח, אכן יתבצע ונראה אותו במציאות.
עמרם מצנע: חברת הכנסת חנין זועבי.
חנין זועבי: בוקר טוב לכולם.
חנין זועבי: אני חושבת שהדיון הוא מאוד רציני וגם העבודה שנעשית כאן היא מאוד מעמיקה ורצינית.
חנין זועבי: אני הייתי מחדדת נקודה אחת שהיא מאוד חשובה לנו וזה הממשק בין ההשכלה הגבוהה לבין תעסוקה כאחד הקריטריונים לסטודנטיות ערביות.
חנין זועבי: חבר הכנסת זחאלקה אמר שההשכלה הגבוהה היא המסלול היחידי להתקדמות שלנו וזה עוד יותר תקף לגבי הנשים הערביות.
חנין זועבי: או שאת בבית, או שאת נכנסת לחיים דרך דלת אחת שהיא דרך האוניברסיטה והאקדמיה.
חנין זועבי: חשוב לי הממשק הזה בין תעסוקה להשכלה ותחומי לימוד מועדפים ועידוד תעסוקה.
חנין זועבי: לכן שאלתי אם יש הבדל בין תחומי תעסוקה לסטודנטיות נשים לבין תחומי תעסוקה לסטודנטים גברים.
חנין זועבי: אם אתה עוקב אחרי תחומי הלימוד המועדפים לסטודנטים, הם אומרים לי שזה סיעוד ופרה רפואי כי יש אפשרות להשתלב בתעסוקה ודווקא בתחומים האלה תנאי הקבלה הם מאוד לא שוויוניים.
חנין זועבי: דורשים גיל 21 ולגבי הרבה נשים בגלל הדרישה לגיל הזה, הן מחליטות להישאר בבית.
חנין זועבי: הן רוצות ללמוד את התחום הזה כי יש תעסוקה ואכן זה אחד התנאים הראשונים ללימודים.
חנין זועבי: מה את רוצה ללמוד?
חנין זועבי: משהו שאני גם יכולה לעסוק בו.
חנין זועבי: לכן אני חושבת שהנקודה הזאת, לעסוק יותר בעידוד השכלה גבוהה, לא רק על ידי חסמים של ההשכלה הגבוהה אלא גם על ידי חסמים לתעסוקה.
חנין זועבי: כלומר, גם חסמי התעסוקה הם חסמים להשכלה גבוהה ולא רק החסמים שלפני ההשכלה הגבוהה.
חנין זועבי: גם החסמים שאחרי ההשכלה הגבוהה הם חסמים להשכלה הגבוהה וזאת התעסוקה.
חנין זועבי: אני חושבת שצריך לקיים דיון בנושא כי רק עשרים אחוזים מהנשים הערביות מועסקות, 22 אחוזים, ואנחנו לא רוצים גם השכלה גבוהה עם תסכול.
חנין זועבי: אנחנו לא רוצים רק הזדמנויות להשכלה גבוהה אלא גם הזדמנויות לחיים ואם ההשכלה הגבוהה לא נותנת לנו הזדמנות למימוש עצמי ולתעסוקה ולחיים, אז גם הנשים לא רוצות את ההשכלה הגבוהה הזאת.
חנין זועבי: לכן אני חושבת שבחלק הזה של תנאי הקבלה – אני חוזרת על הנקודה כי זה מה שרציתי לומר - אולי להתחיל בתחום מסוים שיש בו את המכשול הכי גדול שהוא הפרה רפואי והסיעוד.
חנין זועבי: זה יותר תקף לגבי נשים ערביות.
עמרם מצנע: כדי לאזן, השכלה גבוהה, נכון שבסוף היא צריכה להוביל גם לתעסוקה ולמקצוע שמפרנס בכבוד, אבל השכלה גבוהה היום בעולם כולו, וגם אצלנו, היא בכלל בסיס לחינוך פלורליסטי, שלם ועיצוב.
עמרם מצנע: אחד החסמים שראינו בעבודה שנעשתה על דיי הצוות הוא דווקא חסם שבאוכלוסייה הערבית מתייחסים להשכלה הגבוהה קודם כל או בראש וראשונה כעבודה.
עמרם מצנע: לכן גם חלק לא הולכים לשם, בגלל מה שנקרא בזבוז הזמן.
עמרם מצנע: לכן אני חושב שצריך לאזן את הנקודה הזאת.
עמרם מצנע: אני חושב שג'מאל זחאלקה דיבר על זה וגם מסעוד גנאים וגם את, אבל צריך לאזן את זה.
עמרם מצנע: ניכר מאוד בנתונים שאנחנו רואים שבאמת באוכלוסייה הערבית זה יותר מוכוון תעסוקה מאשר באוכלוסייה הכללית.
עמרם מצנע: כדי לפרוץ את תקרת הזכוכית הזאת, צריך גם לשנות את הדיסק בראש שאומר השכלה גבוהה זה הפרק החשוב, המשלים והשלם של בניית האישיות ואחר כך יציאתה אל המרחב.
עמרם מצנע: כמובן שבסוף מחפשים תעסוקה.
עמרם מצנע: רציתי רק להעיר לגבי האיזון שיש בזה.
עמרם מצנע: רועי אסף ממשרד ראש הממשלה.
<רועי אסף: שלום, תודה רבה.
<רועי אסף: קודם כל אני רוצה לומר שאנחנו במשרד ראש הממשלה מלווים את התהליך הזה כבר מספר שנים, מתחילתו.
<רועי אסף: זה מאוד יפה, פרופסור טרכטנברג, לראות תכנית שהשלד הראשוני שלה הוכן לפני שלוש שנים.
<רועי אסף: נעשה כאן מחקר יסודי מאוד על ידי מרב וצוותה וביצוע.
<רועי אסף: התכנית תוקצבה.
<רועי אסף: נעשה מחקר מאוד יסודי - פרופסור עזייזה הוא יושב ראש הוועדה – והתייעצו עם כל הגורמים ובסופו של דבר נוצר ביצוע ויש גמישות.
<רועי אסף: אם כל שנה יש הערות מהשטח, יש גמישות בתכנית ויש גם השלמות כמו קרן המלגות ודברים כאלה.
<רועי אסף: לכן אני רוצה מאוד לשבח את המועצה להשכלה גבוהה ואת ה-ות"ת על העבודה המעולה שנעשתה כאן.
<רועי אסף: מעולה.
<רועי אסף: אני רוצה להתחבר מאוד למה שאמרו חברי הכנסת.
<רועי אסף: זה נכון שהאוניברסיטה מכינה גם לדברים אחרים מלבד שוק התעסוקה.
<רועי אסף: אני רוצה לציין שני מספרים.
<רועי אסף: האחוז של נשים ערביות עובדות מגיל 18, לא מגיל 15, הוא 27 אחוזים ואחוז נשים ערביות אקדמאיות עובדות הוא 77 אחוזים.
עמרם מצנע: מתוך הנשים האקדמאיות, 77 אחוזים עובדות.
<רועי אסף: נכון.
<קריאה: אבל הרבה מהן לא עובדות בתחום אותו למדו.
<רועי אסף: אלה הנתונים מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ואנחנו יכולים לשלוח אותם לחברי הכנסת.
<רועי אסף: למה אני מתחבר כל כך לנקודות עליהן דיברו חברי הכנסת.
<רועי אסף: אני חושב שהמועצה להשכלה גבוהה טיפלה כרגע בחלק העליון של הגיל הכרונולוגי של הילד שגדל לתוך החיים.
<רועי אסף: החלק העליון, אין לו השכלה גבוהה.