GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<פרופ' חגית מסר ירון: אז הוראה, מחקר ומדע – יחד באה ההשכלה הגבוהה.
עמרם מצנע: ואנחנו נדאג שתהיה גם פוליטיקה.
<פרופ' חגית מסר ירון: כמו שצוין, האתגרים הם רבים, אבל פונקציות האופטימיזציה שלנו היא האינטרס הציבורי הרחב.
<פרופ' חגית מסר ירון: וגם אם הדברים לפעמים נראים סותרים, אם מדובר על נגישות, או מצוינות, אנחנו רוצים גם הרבה פרסי נובל, וגם להגיע לכל רבדי החברה וסגירת פערים.
<פרופ' חגית מסר ירון: לא תמיד זה סותר.
<פרופ' חגית מסר ירון: לפעמים על פניו זה נראה סותר, אבל אם מסתכלים צעד אחד מעבר לזה, מי הקליינט שלנו – והציבור הוא הקליינט – אנחנו נמצא דרך לעשות גם וגם.
<פרופ' חגית מסר ירון: במצגת של פרופסור טרכטנברג נראה חלק מהעשייה.
עמרם מצנע: פרופסור טרכטנברג, בבקשה.
מנואל טרכטנברג: אדוני היושב-ראש, שר החינוך, שר המדע, חברי כנסת נכבדים, בוקר טוב לכולכם.
מנואל טרכטנברג: אני שמח מאוד להשתתף בישיבה הזאת, בה יש לנו הזדמנות לפרוס בפניכם תמונת מצב.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה להציג בפניכם בהזדמנות הזאת נתונים עיקריים שמציירים תמונת מצב על ההשכלה הגבוהה בפתח שנת הלימודים הזאת.
מנואל טרכטנברג: לתת דין וחשבון קצר על מה עשינו מאז שהשקנו את התוכנית הרב-שנתית לפני יותר משלוש שנים.
מנואל טרכטנברג: מהן הסוגיות המרכזיות שעל הפרק, וכמה תובנות לסיום.
מנואל טרכטנברג: אם כן, קודם כל, מבחינת הצמיחה הכמותית של המערכת, בשנות דור המערכת קפצה מבחינת מספר הסטודנטים פי יותר מ-3, 3.5, ויותר מזה.
מנואל טרכטנברג: הגענו ל-308,000 סטודנטים.
מנואל טרכטנברג: הדבר הזה הוא הישג אדיר, והוא לווה כמובן בגידול מהיר מאוד במספר המוסדות האקדמיים, מכ-20 מוסדות בשנת 90' ל-67 מוסדות בשנת 2012.
מנואל טרכטנברג: אתם יכולים לעקוב אחרי הרבדים השונים.
מנואל טרכטנברג: מה שקרה הוא שהמכללות המתוקצבות הן אלה שבתחילת המהלך הזה התרבו.
מנואל טרכטנברג: אחר כך המכללות הלא מתוקצבות, שממלאות כיום תפקיד מאוד חשוב במערכת.
מנואל טרכטנברג: מבחינת מיצוי הפוטנציאל, שיושב-ראש הוועדה כבר התייחס לזה, אנחנו רואים את זה כאן היטב.
מנואל טרכטנברג: הקו העליון הוא אחוז זכאי הבגרות מתוך כל שנתון.
מנואל טרכטנברג: אנחנו רואים שהוא הולך ועולה, ובשנים האחרונות נע בסביבות ה-50%.
מנואל טרכטנברג: הקו התחתון הוא אחוז המתחילים ללמוד.
מנואל טרכטנברג: היה פער של כ-10% בין השניים.
מנואל טרכטנברג: כלומר, היה מקום להמשיך ולקבל יותר סטודנטים מתוך אותם בוגרי תיכון שזכאים לבגרות.
מנואל טרכטנברג: אבל הגענו לקצה.
מנואל טרכטנברג: הנתון האחרון איננו כאן, הגענו בדיוק ל-50%.
מנואל טרכטנברג: אנחנו ממצים את הפוטנציאל שמערכת החינוך יודעת לייצר - - -
יעקב פרי: 50% - -
מנואל טרכטנברג: מהמחזור.
יעקב פרי: - - הולכים להשכלה גבוהה.
מנואל טרכטנברג: 50% הם זכאי בגרות, ואותם 50% נכנסים להשכלה הגבוהה.
מנואל טרכטנברג: כלומר, אנחנו הגענו למיצוי מהבחינה הזאת.
מנואל טרכטנברג: כמובן, חוץ משתי אוכלוסיות חשובות במדינת ישראל – האוכלוסייה החרדית והמגזר הערבי, שם הייצוגיות הרבה יותר נמוכה.
מנואל טרכטנברג: לא רק מבחינת המספרים האבסולוטיים, גם מבחינת הפריסה הארצית.
מנואל טרכטנברג: וכדאי לראות את המפה הזאת.
מנואל טרכטנברג: לפני מספר שנים בצפון לא היו כמעט מכללות אקדמיות.
מנואל טרכטנברג: כיום יש כשמונה-תשעה מוסדות.
מנואל טרכטנברג: כמובן שגם באזור המרכז הלכו והתרבו מוסדות אקדמיים למיניהם.
מנואל טרכטנברג: גם באזור ירושלים.
מנואל טרכטנברג: בכלל, יש לציין שבאזור ירושלים חלק ניכר מהמוסדות הם דווקא בהנדסה ואומנויות – מוזיקה וכולי.
מנואל טרכטנברג: יש לזה את הפן הייחודי הזה.
מנואל טרכטנברג: גם באזור הדרום.
מנואל טרכטנברג: הנה לפניכם המוסדות.
מנואל טרכטנברג: בסך הכול פריסה גיאוגרפית שלא הייתה כמותה, וכיום – אני אומר את זה בצורה הכי ברורה וחדה – אין סוגיה של נגישות גיאוגרפית.
מנואל טרכטנברג: יש סוגיה של נגישות סוציו-כלכלית או אחרת, אבל לא של פריסה גיאוגרפית.
מנואל טרכטנברג: הגענו להישג משמעותי מאוד מהבחינה הזאת.
מנואל טרכטנברג: מה קורה מבחינת תחומי הלימוד בהשכלה הגבוהה?
מנואל טרכטנברג: יש פה שנתיים – 96'-97' ו-2013-2012.
מנואל טרכטנברג: השינויים שחלו בתואר הראשון הם באחוזים של הסטודנטים שלומדים את התארים האלה.
מנואל טרכטנברג: מה שברור הוא שהשינוי הגדול הוא במדעי הרוח.
מנואל טרכטנברג: הירידה התלולה מאוד באחוז הסטודנטים לתואר ראשון שלומדים במדעי הרוח.
מנואל טרכטנברג: ומהעבר השני הגידול במנהל עסקים.
מנואל טרכטנברג: אבל לא רק, יש גם גידול בהנדסה ואדריכלות מ-12.5% ל-17.9%, וגם תחומים אחרים שכוללים את מדעי הטבע.
יעקב פרי: אני חשבתי שבמשפטים תהיה קפיצה אדירה.
מנואל טרכטנברג: במשפטים הקפיצה הייתה לפני זה.
מנואל טרכטנברג: אבל גם אז, זה עולה מ-6% ל-8.5%.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה לציין, העניין של מדעי הרוח זו סוגיה כאובה לא רק במדינת ישראל, בכל העולם.
מנואל טרכטנברג: המספרים דומים מאוד למה שקורה במדינות אחרות.
מנואל טרכטנברג: אבל זו הבעיה שלנו וצריך להתמודד עם זה.
מנואל טרכטנברג: יהיה לי מה להגיד בהמשך לגבי הנקודה הזאת.
מנואל טרכטנברג: מה קורה עם התכנית הרב-שנתית שאותה השקנו לפני שלוש שנים וקצת?
מנואל טרכטנברג: כשלקחתי את התפקיד לפני ארבע שנים בדיוק, היה לי ברור שצריך לעשות מעשה.
מנואל טרכטנברג: שאי-אפשר להמשיך באותה התדרדרות שאפיינה את המערכת בעשור האבוד.
מנואל טרכטנברג: צריך להזכיר את הסיבות לכך.
מנואל טרכטנברג: הסיבה הייתה שלצד ההתרחבות הכמותית המהירה שראינו במספר הסטודנטים, בפתיחת מוסדות – שזו כמובן תופעה ברוכה כשלעצמה – היה צמצום תקציבי.
מנואל טרכטנברג: ולכן שתי הקומות האלו – גידול כמותי יחד עם ירידה תקציבית – הביאו לידי כך שההוצאה פר סטודנט ירדה.
מנואל טרכטנברג: שהאוניברסיטאות נפגעו בעיקר.
מנואל טרכטנברג: למה בעיקר האוניברסיטאות?
מנואל טרכטנברג: מכיוון שהאוניברסיטאות לא גדלו כמותית.
מנואל טרכטנברג: כל הגידול הכמותי הלך למכללות.
מנואל טרכטנברג: וראינו בריחת מוחות וכולי.
מנואל טרכטנברג: בתש"ע גיבשנו תכנית רב-שנתית, ויחד עם האוצר גם תקציב רב-שנתי.
מנואל טרכטנברג: זה דבר נדיר מאוד במקומותינו.
מנואל טרכטנברג: צריך להבין שזה אירוע סינגולרי.
מנואל טרכטנברג: גם גיבוש התוכנית הרב-שנתית וגם העובדה שזה זכה לתמיכה של האוצר, של ראש הממשלה, ושל הגורמים האחרים.
מנואל טרכטנברג: שמנו לעצמנו שתי מטרות.
מנואל טרכטנברג: שני יעדים, ושניים בלבד – לשים במרכז הבמה את המצוינות ולא התרחבות כמותית גם במחקר וגם בהוראה.
מנואל טרכטנברג: שנית, הנגשת ההשכלה הגבוהה לאותם סקטורים באוכלוסייה שמחוצה לו, החרדים והערבים.
מנואל טרכטנברג: אלו שתי המטרות.
מנואל טרכטנברג: לזה הקדשנו את מירב התקציבים והכלים.
מנואל טרכטנברג: מאז נעשה הרבה.
מנואל טרכטנברג: אני רק אציין בכותרות, ורק בחלק מהדברים נרחיב כי אין לנו זמן.
מנואל טרכטנברג: ביצענו רפורמה במודל התקצוב.
מנואל טרכטנברג: זה לא רק עניין של לפתוח את הברז ולקבל יותר תקציבים.
מנואל טרכטנברג: השאלה הקריטית האם אתה משתמש בצורה מושכלת באותם תקציבים כדי לתמרץ לקראת היעדים שקבעת לעצמך?
מנואל טרכטנברג: וזה מה שעשינו ברפורמה במודל התקצוב.
מנואל טרכטנברג: הקמנו 16 מרכזי מצוינות.
מנואל טרכטנברג: ארחיב את הדיבור על כך.
מנואל טרכטנברג: קלטנו מאות אנשי סגל חדשים, שלא ככותרות בעיתונים.
מנואל טרכטנברג: אנחנו נראה בפירוט את הנתונים האלה.
מנואל טרכטנברג: כמו כן, הסדרנו יחסי עבודה – כתוב כאן בכל המגזרים, אני אסייג את זה, כמעט בכל המגזרים.
מנואל טרכטנברג: יחסי עבודה זה דינמי.
מנואל טרכטנברג: אמנם הצלחנו בפעם הראשונה לחתום על הסכם עם הסגל הבכיר במכללות ולתת למעמד הזה את המקום הראוי לו.
מנואל טרכטנברג: זה לא היה בעבר, וכך הלאה עם הסגל הבכיר באוניברסיטאות וכולי.
מנואל טרכטנברג: אבל לא את הכול עשינו.
עמרם מצנע: צריך לזכור את הסגל הזוטר ואת המרצים מהחוץ.
מנואל טרכטנברג: עם הסגל הזוטר גם חתמנו על הסכם.
מנואל טרכטנברג: אבל ההסכם הזה הוא דינמי, ושי סוגיות לא פתורות.
מנואל טרכטנברג: אבל המצב היום – ויעיד כל מי שיושב בחדר הזה ומכיר את המערכת – הוא שונה לחלוטין מאשר היה לפני ארבע שנים, שכל הסוגיות היו פתוחות.
מנואל טרכטנברג: היו סכסוכי עבודה וכדומה.
מנואל טרכטנברג: כמו כן, הקמנו מסגרות חדשות לחרדים – ארחיב – וגם תכנית מקיפה להנגשת האקדמיה לערבים.
מנואל טרכטנברג: ועוד, ועוד, זה רק בראשי תיבות.
מנואל טרכטנברג: גיוס בכיר – זה קריטי.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה לחזור ולהזכיר לעצמנו שכשאנחנו מדברים על איכות ההשכלה הגבוהה, אחד הפרמטרים המרכזיים הוא כמה סגל בכיר איכותי ישנו במוסדות.
מנואל טרכטנברג: בסוף, זה מה שקובע.
מנואל טרכטנברג: ובפרט, כמה יש אל מול הצרכים ואל מול מספר הסטודנטים.
מנואל טרכטנברג: היינו בגירעון גדול מאוד בסגל בכיר.
מנואל טרכטנברג: חלק ניכר מהמאמצים שלנו ומהתקציבים שלנו הלכו והולכים לזה, לנסות ולמשוך בחזרה, לקלוט אותם בתוך המערכת.
רות קלדרון: ממתי אדם נקרא בכיר?
מנואל טרכטנברג: סגל בכיר ממרצה ואילך.
מנואל טרכטנברג: מרצה, מרצה בכיר, פרופסור חבר, פרופסור מן המניין.
מנואל טרכטנברג: להבדיל מעוזרי הוראה, אסיסטנטים, עמיתי הוראה, וכדומה.
מנואל טרכטנברג: זה מתחיל מהצעירים שנכנסים למסלול של מרצה, מרצה בכיר, וכדומה.
מנואל טרכטנברג: והנה המספרים בפניכם.
מנואל טרכטנברג: קלטנו ברוטו 1,070 מרצים חדשים בתוך שלוש שנים.
מנואל טרכטנברג: נטו 675.
מנואל טרכטנברג: מה הפער?
מנואל טרכטנברג: יש גם פרישות.
מנואל טרכטנברג: הפרישות קורות בעיקר באוניברסיטאות.
מנואל טרכטנברג: אתם יכולים לראות את הפער בין הברוטו לנטו באוניברסיטאות.
מנואל טרכטנברג: הוא פער גדול מאוד, הפער במכללות הוא פער הרבה יותר קטן.
מנואל טרכטנברג: יתרה מזאת, במכללות נקלטו כ-70% סגל צעיר שזו משרתם הראשונה.
מנואל טרכטנברג: למה אני מציין את זה?
מנואל טרכטנברג: כי בעבר, הרבה מאוד מאלה שהלכו למכללות היו פורשי אוניברסיטאות שיצאו לגמלאות, ואז הצטרפו למכללות.
מנואל טרכטנברג: הנתון הזה הוא אחד המשמחים ביותר, כי זה אומר שנבנה קדר של סגל צעיר במכללות, שהוא זה - - -
גילה גמליאל: ומה היחס של נשים וגברים שם?
מנואל טרכטנברג: היחס של נשים-גברים – אני לא יודע להגיד לך.
מנואל טרכטנברג: אני יודע להגיד לך תיכף נתון שקשור לזה.
מנואל טרכטנברג: אבל בדרך כלל מה שקורה - - -
<אורי רשטיק: בסטודנטים יש יותר נשים.
גילה גמליאל: לא, אני מדברת על הסגל הבכיר.
רות קלדרון: - - - החדשים זה חצי-חצי.
מנואל טרכטנברג: בנקלטים החדשים חצי-חצי?
מנואל טרכטנברג: יכול להיות.
גילה גמליאל: יפה מאוד.
גילה גמליאל: לסטודנטים יש רוב, זה ברור.
מנואל טרכטנברג: הבעיה עם הסגל מבחינת הפן המגדרי הוא שאומנם בהתחלה אולי זה חצי-חצי או קרוב לזה, אבל אחר כך, האחוז בדרגים הגבוהים הוא הרבה יותר נמוך.
מנואל טרכטנברג: וזו הבעיה שעומדת בפנינו, ואנחנו מנסים לפעול גם בכיוון הזה.
יעקב פרי: מנו, אבל 70% מהסגל הצעיר הוא כולו במכללות.
מנואל טרכטנברג: הכוונה הייתה – הנה, הכוכביות מתייחסות - - -
יעקב פרי: 140 בשתי כוכביות.
מנואל טרכטנברג: כלומר, מאלה שנקלטו במכללות, 70% הם סגל צעיר.
מנואל טרכטנברג: אלה שנקלטו באוניברסיטאות, כולם סגל צעיר.
מנואל טרכטנברג: אלא שבעבר, אלה שנקלטו במכללות היו בחלקם פורשי אוניברסיטאות.
מנואל טרכטנברג: שזה בסדר גמור, אבל כשאתה מסתכל כלפי העתיד - - -
יעקב פרי: שזו לא המשרה הראשונה שלו.
מנואל טרכטנברג: זה נתון שמשום מה נעלם מעיני הציבור בשבועות האחרונים.
מנואל טרכטנברג: זה בסדר, זו הזדמנות להציג את הנתון לאשורו.
מנואל טרכטנברג: והנה השקף שאני חושב שהוא מאוד משמעותי.
מנואל טרכטנברג: שימו לב למה שקרה.
מנואל טרכטנברג: אני מדבר על האוניברסיטאות בלבד.
מנואל טרכטנברג: הגענו לכ-4,700 אנשי סגל בכיר באוניברסיטאות, וזה ירד בהתמדה.
מנואל טרכטנברג: מבחינתי, הקטע של הירידה משקף בצורה הכי בוטה את העשור האבוד.
מנואל טרכטנברג: מה שקרה הוא שאנשים פרשו, לא התחדשו, כלומר, לא היו גיוסים.
מנואל טרכטנברג: ולכן כשאנחנו מדברים על בריחת מוחות, אלו אותם צעירים שהיו אמורים ליישר קו שם, בשנים האלו, ולא נקלטו, ומצאו את מקומם בחוץ-לארץ.
מנואל טרכטנברג: והנה, המגמה התהפכה.
מנואל טרכטנברג: זה מה שחשוב לציין כאן.
מנואל טרכטנברג: נכון, קבענו לעצמנו יעד של 5,000 בסוף התוכנית הרב-שנתית.
מנואל טרכטנברג: אנחנו בדרך לשם.
מנואל טרכטנברג: לא קל.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה להגיד לכם, אני לא בטוח שבקונסטלציה הנוכחית נצליח להגיע ליעד.
מנואל טרכטנברג: השלבים הראשונים קלים יותר מאשר השלבים המאוחרים יותר.
עמרם מצנע: מה המגבלה?
מנואל טרכטנברג: המגבלה האפקטיבית היא תקציבית.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה להגיד, כדי לסבר את האוזן, כדי להבין על מה אנחנו מדברים.
מנואל טרכטנברג: לקלוט סגל צעיר – נניח מרצה, חוקר – במדעים הניסויים – במדעי הטבע, חלקם במדעי החיים – עולה לא פחות ממיליון דולר, ולעיתים יותר.
מנואל טרכטנברג: דולר.
מנואל טרכטנברג: הקליטה.
מנואל טרכטנברג: אתה צריך להקים מעבדה יקרה מאוד.
מנואל טרכטנברג: אתה צריך לשלם לחוקר.
מנואל טרכטנברג: אתה צריך לשלם לאסיסטנטים שלו.
מנואל טרכטנברג: אתה צריך גם את ה-facilities הפיזיים.
עמרם מצנע: אתה מדבר על מרכזי המצוינות, אבל לקלוט מרצה לסגל בכיר זה לא - - -
מנואל טרכטנברג: אמרתי בתחומיים ניסויים, כלומר שדורשים מעבדה.
מנואל טרכטנברג: בצד השני, במדעי החברה והרוח, העלות היא בין חצי מיליון למיליון שקל לקלוט, כי אתה צריך סל קליטה, חדר, אסיסטנטים וכולי.
מנואל טרכטנברג: אז העלויות הן אדירות.
מנואל טרכטנברג: נניח שאתה רוצה לקלוט מאה אנשי סגל, קח איזה ממוצע שאתה רוצה – מיליון וחצי או משהו כזה – 200-150 מיליון שקל.
עמרם מצנע: אתה מדבר על מדענים חוזרים.
מנואל טרכטנברג: לא חשוב אם הם חוזרים או לא.
עמרם מצנע: לקבל מישהו מהסגל הזוטר שיעלה בדרגה לסגל הבכיר, זה תהליך טבעי.
מנואל טרכטנברג: עדיין.
מנואל טרכטנברג: זה טבעי, אבל עדיין יש את הקפיצה הזאת ב-facilities שאתה צריך לתת לו.
שי פירון: בעיקר במחקר.
מנואל טרכטנברג: בעיקר במחקר.
מנואל טרכטנברג: צריך להבין את זה, העלויות הן עצומות.
מנואל טרכטנברג: כלומר, עוד מאה אנשי סגל, זה לפחות 150 מיליון שקל.
מנואל טרכטנברג: יש פה מגבלה שאנחנו נאבקים בה.
מנואל טרכטנברג: אלה המספרים, ואנחנו מקווים שנוכל להמשיך ולהתקדם.
מנואל טרכטנברג: יש רצון של מספר רב של חוקרים ישראליים שנמצאים בחו"ל לחזור לארץ.
מנואל טרכטנברג: הרצון הזה קיים.
מנואל טרכטנברג: אנחנו בקשר איתם.
מנואל טרכטנברג: יש מאגר נתונים על זה, וכדומה.
מנואל טרכטנברג: במכללות, גם, הייתה התקדמות גדולה מאוד, ונקלטו נטו, כאמור, קרוב ל-300.
מנואל טרכטנברג: מה שמעודד כאן שהם ברובם צעירים.
מנואל טרכטנברג: בעקבות הקליטות האלה שעשינו, מתחיל להשתפר היחס בין הסטודנטים לסגל.
מנואל טרכטנברג: אם כן, ירדנו מ-24 ל-23.
יעקב פרי: מה המצב בעולם במילה אחת?
מנואל טרכטנברג: קודם כל, לפני העולם.
מנואל טרכטנברג: אנחנו היינו ביחס של 16:1.
מנואל טרכטנברג: כשאני למדתי באוניברסיטה, אני לא יודע את המספר, אבל זה היה יותר נמוך מזה.
מנואל טרכטנברג: באוניברסיטאות הטובות, נניח בטופ 10 בארצות-הברית, זה נע בין שישה לעשרה.
מנואל טרכטנברג: זה היחס.
מנואל טרכטנברג: ב"הארוורד" זה שבעה.
מנואל טרכטנברג: ב"קלטק" זה נמוך יותר אפילו.
מנואל טרכטנברג: ב-MIT זה כמו ב"הארוורד".
מנואל טרכטנברג: אלה המספרים.
מנואל טרכטנברג: חוץ מ"ברקלי", שהיא חלק מה- ,UC systemושם זה יותר גבוה, זה 15.
מנואל טרכטנברג: אבל אלה המספרים.
מנואל טרכטנברג: מה שאני רוצה שתבינו, המאמץ האדיר שצריך כדי להתחיל להשתפר מ-24, 23, אולי 22, וכך הלאה.
מנואל טרכטנברג: המסר הוא התחלנו.
מנואל טרכטנברג: המגמה היא ברורה.
עמרם מצנע: מה היעד פה?
מנואל טרכטנברג: היעד הוא 21.
מנואל טרכטנברג: וזה יעד לא מאוד שאפתני אל מול ה-16 שהיינו בו ואל מול מה שאמרתי לגבי העולם.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה לומר לכם, בהשכלה גבוהה אין נסים.
מנואל טרכטנברג: אם אלה המספרים, התוצאות יהיו בהתאם, עם כושר האלתור והתושייה שיש לנו.
מנואל טרכטנברג: אז הדרך ארוכה, אבל אנחנו בדרך הנכונה.
מנואל טרכטנברג: זה המסר.
מנואל טרכטנברג: הקמנו מרכזי מצוינות.
מנואל טרכטנברג: בגל הראשון הקמנו ארבעה בתחומים של מדעי החיים, אנרגיות חלופיות, מדעי המוח, מדעי המחשב.
מנואל טרכטנברג: שימו לב שמי שעומד בראש ה- high coreשל מדעי החיים הוא פרופסור חיים סידר, אשר שמו הועלה לאחרונה כמועמד לפרס נובל.
מנואל טרכטנברג: המרכזים האלה פועלים כבר שנתיים כמעט, והם מאוד מצליחים.
מנואל טרכטנברג: המסר הוא לא רק להקים עוד אופרציה מחקרית.
מנואל טרכטנברג: זה שיתופי פעולה בין מוסדות בארץ, דבר שהיה נדיר, בטח לא בהיקפים האלה.
מנואל טרכטנברג: אתה עושה אופטימיזציה של המשאבים, של היתרון היחסי של כל מוסד ומוסד בהקשרים האלה.
מנואל טרכטנברג: לאחרונה הקמנו עוד 12 מרכזי מצוינות, גם במדעי הרוח, שזה דבר יוצא דופן.
מנואל טרכטנברג: מדעי הרוח לא רגילים לאופרציות מהסוג הזה.
מנואל טרכטנברג: הם גם לא רגילים לסכומי כסף כל כך גדולים שיזרמו למדעי הרוח בעקבות מרכזי המצוינות האלה.
מנואל טרכטנברג: גם למדעי החברה ובתחומים - - -
רות קלדרון: כסף מדינה ולא כסף של - - -
מנואל טרכטנברג: כן, כסף מדינה.
מנואל טרכטנברג: אלה מרכזי המצוינות.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה לציין את העניין של קליטת חוקרים מעולים במרכזים האלה.
מנואל טרכטנברג: זה הדובדבן שבקצפת.
מנואל טרכטנברג: כבר נקלטו 56 חוקרים צעירים מעולים ב-16 המרכזים.
מנואל טרכטנברג: שימו לב מאיפה הם באים, כי זה מה שחשוב.
מנואל טרכטנברג: מהטופ שבטופ.
מנואל טרכטנברג: שבעה מ"הארוורד".
מנואל טרכטנברג: שישה מ"סטנפורד".
מנואל טרכטנברג: ארבעה מ"קלטק", וכולי.
מנואל טרכטנברג: זו התמונה.
מנואל טרכטנברג: אני אומר לכם, זה השקף שאותי כל פעם מרגש מחדש.
מנואל טרכטנברג: כי זה העתיד של ההשכלה הגבוהה במדינת ישראל.
מנואל טרכטנברג: היא תלויה בדיוק ביכולת שלנו להביא את הצעירים המוכשרים האלה, שיש להם הצעות להישאר בארצות-הברית בטובות שבאוניברסיטאות שם, וחוזרים אלינו, בין היתר, כי אנחנו נותנים להם את האמצעים כדי שיוכלו להמשיך ולהצטיין גם אצלנו.
מנואל טרכטנברג: דרך אגב, שאלת על הנשים, כאן זה שליש.
מנואל טרכטנברג: לכן אמרתי שיש נתון אחד שאני זוכר, והוא כאן.
מנואל טרכטנברג: הרחבת הנגישות לחרדים – שמנו את זה כמטרה.
מנואל טרכטנברג: אנחנו בתהליך של הקמת מה שנקרא מח"רים, מסגרות לחרדים.
מנואל טרכטנברג: הקמנו תשעה כאלה שיקלטו 1,700 סטודנטים.
מנואל טרכטנברג: כיום לומדים במסגרות החרדיות 7,800 סטודנטים חרדים.
מנואל טרכטנברג: זה הישג, אבל אנחנו שואפים לשלש או להכפיל את המספר הזה תוך שלוש שנים.
מנואל טרכטנברג: יש קשיים בדרך שאנחנו מתמודדים איתם על ההגדרה מיהו חרדי.
מנואל טרכטנברג: זו סוגיה מאוד לא פשוטה.
מנואל טרכטנברג: יש דוחק תקציבי גם בהקשר הזה.
מנואל טרכטנברג: נתמודד.
מנואל טרכטנברג: השקנו תכנית להנגשת ההשכלה הגבוהה לערבים.
מנואל טרכטנברג: כיום במדינת ישראל רק 11% מהסטודנטים באים מהמגזר הערבי, אל מול 20% באוכלוסייה.
מנואל טרכטנברג: הם מתמודדים עם קשיים רבים מאוד.
מנואל טרכטנברג: התוכנית שלנו היא הוליסטית, כוללנית.
מנואל טרכטנברג: היא אמורה לטפל בכל ההיבטים האלה.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה לציין שבפעם הראשונה הקמנו קרן מלגות יהודית לסטודנטים הערבים, בפרט לתחומים יוקרתיים כגון הנדסה וכולי.
מנואל טרכטנברג: לשמחתי הרבה, יהדות העולם תורמת לקרן הזאת.
מנואל טרכטנברג: בניו-יורק, בלונדון ובמקומות אחרים תורמים לקרן שמיועדת לסטודנטים הערבים.
מנואל טרכטנברג: ויש עוד אפיקים רבים של עשייה גם במדעי הרוח.
מנואל טרכטנברג: אני לא אפרט, אין לנו זמן.
מנואל טרכטנברג: גם עשייה רבה כדי לאפשר מעבר מכללות להוראה לות"ת.
מנואל טרכטנברג: זה מתקשר למה שדיבר השר קודם.
מנואל טרכטנברג: אנחנו לוקחים אחריות.
מנואל טרכטנברג: גם הקמת חברה למסחור ידע למכללות.
מנואל טרכטנברג: גם שם נוצר ידע שיכול להיות טוב למשק.
מנואל טרכטנברג: הקמנו מרכז לחקר הים התיכון.
מנואל טרכטנברג: מפתחים קשרים הדוקים עם סין והודו.
מנואל טרכטנברג: בפעם הראשונה הבאנו כ-90 פוסט-דוקטורנטים מסין והודו.
מנואל טרכטנברג: הם נמצאים כאן בארץ.
מנואל טרכטנברג: זה גשר לעוצמות של סין שמתפתחת שם בתחום הזה.
מנואל טרכטנברג: העניין של הקמת מעונות, שהשר הזכיר.
מנואל טרכטנברג: בפעם הראשונה הוקדשו 100 מיליון שקל להקמת מעונות.
מנואל טרכטנברג: אני מקווה שיהיה לזה המשך.
מנואל טרכטנברג: מבחינת התקציב, אנחנו פועלים לפי התקציב הרב-שנתי.
מנואל טרכטנברג: המספרים המוצגים כאן הם של התקציב המקורי, כפי שהיה בתשע"א.
מנואל טרכטנברג: זה כמובן משתנה עם הצמדות וכולי.
מנואל טרכטנברג: אנחנו נמצאים בתשע"ד.
מנואל טרכטנברג: ספגנו קיצוץ של כ-90 מיליון שקל בתשע"ד.
מנואל טרכטנברג: ולכן המספרים כאן הם לא המספרים שאנחנו נראה שמגיעים בסופו של דבר להשכלה גבוהה.
מנואל טרכטנברג: רוב התקציב הולך לגיוס סגל חדש והגברת המצוינות, כ-40%, ולמטרות אחרות כפי שהן מפורטות כאן.
מנואל טרכטנברג: מבחינת התקציב פר סטודנט, הייתה צמיחה ממש, כפי שרואים כאן, ותחילת ההתאוששות עם התוכנית הרב-שנתית ועם העובדה שמספר הסטודנטים לא ממשיך לגדול באותו קצב.
מנואל טרכטנברג: מהן הסוגיות שעומדות בפנינו?
מנואל טרכטנברג: אז קודם כל, ברובד הטרום אקדמי, הרובד שבין התיכון לבין ההשכלה הגבוהה – השר התייחס לזה – זה רובד בעייתי מאוד, ואנחנו מחויבים לעשות מעשה פה.
מנואל טרכטנברג: אני אגיד כמה מילים על זה.
מנואל טרכטנברג: גם בקצה העליון, הדוקטורט, המודל ששריר וקיים במדינת ישראל בהקשר הזה הוא מודל מיושן.
מנואל טרכטנברג: הוא המודל האירופאי.
מנואל טרכטנברג: אנחנו רוצים ללכת למודל האמריקאי, שמיד אחרי ה-BA אתה מתחיל את לימודי הדוקטורט, מה שנקרא the graduate programs.
מנואל טרכטנברג: וזה גם יקצר את הדרך ויהיה יותר עוצמתי.
מנואל טרכטנברג: השר הזכיר את העניינים הרגולטוריים, המשילות.
מנואל טרכטנברג: אנחנו מחויבים בוועדה הזאת שתעשה סדר, תעשה הסדרה גם במבנה של הות"ת-מל"ג, וגם בקשר בין הות"ת-מל"ג לבין השלטון.
מנואל טרכטנברג: כמו כן, צריך לתת את הדעת על חלוקת התפקידים בתחולת התכנון בין המוסדות המתוקצבים ללא מתוקצבים.
מנואל טרכטנברג: הגישה שהייתה בעבר, שהייתה גישה קצת לעומתית בין שני הגושים האלה, היא פשוט לא מהעניין.
מנואל טרכטנברג: הרי אנחנו חלק מאותה מערכת.
מנואל טרכטנברג: כל אחד ממלא פונקציה חשובה.
מנואל טרכטנברג: וצריך להסדיר את זה גם אל מול סוגיות שעולות במקצועות בפרה-רפואיים בשימוש בתשתיות לאומיות וכדומה.
מנואל טרכטנברג: החוליה החלשה, אמרתי, זה הרובד ההתחלתי.
מנואל טרכטנברג: הגענו כאמור למיצוי של הפוטנציאל מבחינת בוגרי התיכון, אבל צריך להכיר בעובדה שהרבה מהם לא מגיעים מוכנים להשכלה גבוהה.
מנואל טרכטנברג: יש את כל העניין של המכינות.
מנואל טרכטנברג: רובד המכינות לא מוסדר היטב.
מנואל טרכטנברג: לא הצלחנו בשנים האחרונות להסדיר את זה.
עמרם מצנע: מה האחוז הכולל של המסיימים מהמתחילים?
מנואל טרכטנברג: כמה נשירה יש?
עמרם מצנע: אחוז של המסיימים לתואר ראשון מתוך המתחילים.
מנואל טרכטנברג: גדי, אתה יודע?
<גדי פרנק: 20% בערך.
עמרם מצנע: 20%?
<קריאה: תלוי באיזה יחידות.
<גדי פרנק: תלוי באיזה תחום.
<גדי פרנק: הממוצע הוא בסביבות - - -
מנואל טרכטנברג: נושרים כ-20%?
מנואל טרכטנברג: וזה משקף גם את ההתחלה.
מנואל טרכטנברג: אבל השאלה שצריך לשים על השולחן היא מה קורה עם החצי השני.
מנואל טרכטנברג: מה קורה עם אותם 50% שלא מגיעים להשכלה גבוהה?
מנואל טרכטנברג: על זה צריך לתת את הדעת.
מנואל טרכטנברג: יש בעולם מה שנקרא tertiary education, השכלה שלישונית, שהחלק הארי שלה הוא השכלה גבוהה אקדמית.
מנואל טרכטנברג: אבל יש גם אמצעים אחרים להעניק השכלה על-תיכונית שלישונית, לאו דווקא אקדמית, ועל זה צריך לתת את הדעת.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה להגיד לכם שמה שקורה או לא קורה עם אותם 50% שלא מגיעים להשכלה גבוהה אחראי במידה רבה לפערים בחברה הישראלית.
מנואל טרכטנברג: זה קורה בכל העולם.
מנואל טרכטנברג: מי שזוכה להשכלה גבוהה, מצבו הרבה יותר טוב בשוק התעסוקה.
מנואל טרכטנברג: פערי השכר הכול כך עקשניים שאנחנו רואים לאורך זמן קשורים, בין היתר, לדבר הזה.
מנואל טרכטנברג: לכן אני אומר, זו אחריותנו לתת לזה מענה.
מנואל טרכטנברג: אחד הכיוונים שאנחנו שוקלים הוא הקמה של מכללות קהילתיות, community colleges, שיהיו מכללות דו-שנתיות שתנאי הקבלה יהיו מינימליים.
מנואל טרכטנברג: הכוונה שלהן היא כפולה.
מנואל טרכטנברג: גם לאפשר כניסה להשכלה גבוהה אקדמית למי שירצה ויוכיח את עצמו, ו / או לרכוש מקצוע שווה בשוק העבודה.
מנואל טרכטנברג: זה משהו דרמטי אם נצליח לעשות את זה.
מנואל טרכטנברג: אני מקווה שנוכל להתקדם בכיוון הזה.
מנואל טרכטנברג: כמה מילים לסיכום.
מנואל טרכטנברג: אנחנו בעיצומה של התוכנית הרב-שנתית.
מנואל טרכטנברג: אני אומר לכם, לא מובן מאליו שנוכל להתקדם הלאה בלא רוח גבית של כל הנוגעים בדבר, בלא נחישות להמשיך ולהתקדם, וגם להעריך מחדש את מה שצריך להעריך מחדש, בין אם זה הפן התקציבי ובין אם זה משהו אחר.
מנואל טרכטנברג: אסור לנו – אסור לנו – לרגע לסטות מהדרך.
מנואל טרכטנברג: זו הזדמנות פז לשקם את ההשכלה הגבוהה ולהביא אותה למחוזות אחרים גם בפן החברתי אם תרצו – מה שאמרתי על המכללות הקהילתיות, על ה-50% האחר.
מנואל טרכטנברג: גם בפן של המצוינות.
מנואל טרכטנברג: גם בפן של התרומה למשק.
מנואל טרכטנברג: אני מקווה מאוד שלאור מה שמענו קודם על שיתוף הפעולה ועל אווירת הצוות ששוררת בין כל הנוגעים בדבר – בין שר החינוך, חגית, אנוכי, גדי פרנק, שר המדע גם – יש שיתוף פעולה שלא היה בעבר.
מנואל טרכטנברג: יושב-ראש ועדת החינוך.
מנואל טרכטנברג: כולנו צריכים להרגיש חלק מאותה סירה.
מנואל טרכטנברג: בידנו להביא אותה לחוף מבטחים.
עמרם מצנע: תודה רבה לפרופסור טרכטנברג.
עמרם מצנע: אורי רשטיק, בבקשה.
עמרם מצנע: התאחדות הסטודנטים.
<אורי רשטיק: תודה רבה, גם לך, יושב-ראש הוועדה על כינוס הוועדה המיוחדת הזאת.
<אורי רשטיק: אני אגיד לך את האמת, כשאנחנו ביקשנו לקיים את הוועדה – ואנחנו עוד נקיים דיון מעמיק – על מצב הסטודנט בישראל, כי אמנם האקדמיה היא עולם ומלואו, המרכיבים שלה הם מחקר, מרצים והוראה.
<אורי רשטיק: אבל בסופו של דבר, חלק הארי של האקדמיה הם הסטודנטים.
<אורי רשטיק: אני גם רוצה לציין שלמרות שהשנה האקדמית נפתחה כהלכה, במלואה, יש עדיין 22,000 סטודנטים במכללות טכנולוגיות ששובתים.
<אורי רשטיק: אני רוצה להתייחס גם למה שהשר אמר.
<אורי רשטיק: אנחנו מערכת סולידרית.
<אורי רשטיק: התאחדות הסטודנטים מייצגת גם את הסטודנטים ההנדסאים.
<אורי רשטיק: ישבתי לילה שלם לפני שתי ליליות עם מכללות ההנדסאים, משרד האוצר ומשרד הכלכלה.
<אורי רשטיק: אני מאוד מקווה שיהיה פתרון בימים הקרובים, אבל אני גם מאוד דואג מכך שאנחנו נאלץ – וגם בסופו של דבר נעשה את זה – להצטרף למאבק הזה גם במוסדות האקדמיים וגם במכללות להוראה.
<אורי רשטיק: זו מערכת סולידרית.
<אורי רשטיק: אם השר היה פה, הייתי קורא לו.
<אורי רשטיק: אני חושב שחשוב ונכון שהוא יתערב בסיפור הזה ולא יוביל לדרדור בתוך המערכת.
<אורי רשטיק: קצת על התאחדות הסטודנטים.
<אורי רשטיק: אנחנו מייצגים 330,000 סטודנטים, כמו שאמרתי.
<אורי רשטיק: מכללות פרטיות, מכללות ציבוריות, אוניברסיטאות, מכללות לחינוך להוראה, מכללות טכנולוגיות.
<אורי רשטיק: החל מהשנה – מגיעה פה תודה מאוד גדולה לחגית, שהייתה נשיאה של הפתוחה, והובילה יחד אתנו את תהליך ההצטרפות של האוניברסיטה הפתוחה לכלל הסטודנטים.
<אורי רשטיק: אני אתייחס למה שהשר אמר.
<אורי רשטיק: יש לנו אחריות משולשת.
<אורי רשטיק: יש לנו אחריות כלפי מערכת ההשכלה הגבוהה עצמה.
<אורי רשטיק: אני חושב שפרופסור טרכטנברג הרחיב פה על השותפות שלנו בתוך המערכת ועל היעדים המרכזיים שלה.
<אורי רשטיק: אנחנו בהחלט רואים את עצמנו כשותפים פעילים בדבר הזה.
<אורי רשטיק: אנחנו גם יודעים להסתכל על המערכת ברמת המקרו, ברמת על.
<אורי רשטיק: לקחת אחריות עליה.
<אורי רשטיק: התפקיד השני שלנו, כמו שהשר אמר, הוא להתסיס.
<אורי רשטיק: אז אולי אני טיפה אתסיס היום.
<אורי רשטיק: אבל כמובן שזה נעשה מתוך ידיעה שיש שותפות במערכת, והנתונים שאני אציג פה הם לא נתונים שהתחילו היום.
<אורי רשטיק: המגמה ארוכת שנים.
<אורי רשטיק: אני אסיים בהיבטים של המעורבות החברתית והמעורבות שלנו בחברה.
<אורי רשטיק: כמו שאתם יודעים ומכירים, אנחנו עורכים מדי שנה סקר סטודנט.
<אורי רשטיק: השנה השתתפו בסקר הזה מספר שיא של 9,000 סטודנטים.
<אורי רשטיק: אנחנו בוחנים בסקר מגוון רחב של היבטים – מגורים, פרנסה, תחבורה.
<אורי רשטיק: דברים שקשורים לרווחת הסטודנטים לאורך חייו.