GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דן מוקדי: הוא הגיע לראשונה ליישוב היהודי בשנת 36', בפעם הראשונה בארץ ישראל, ואנחנו לקראת שיפוץ שלו מחדש בגלל שכבר הטסנו אותו טיסות מבחן ולא היינו כל כך מרוצים.
<דן מוקדי: עוד מעט נעשה את התנעת החימום לקראת החזרה שלו שוב לטיסה.
<יהודית גידלי: מה לפנינו?
<דן מוקדי: לפנינו מטוס צבאי בשם עגור דורניר, שהסוד שלו היה זה שארץ הייצור שלו היא גרמניה ומטוסי הדורניר הם המטוסים שהגרמנים הורשו לייצר אחרי המלחמה השנייה, המטוסים הראשונים שהם הורשו לייצר.
<דן מוקדי: בחיל האוויר הישראלי קיבלו אותם ושמרו קצת בסוד את הקשר הזה, כמו שכשהאצ"ל סיים את קורס הטיס, ועוד מעט אנחנו נראה סרט ממסדר סיום קורס הטיס, אנחנו נבין שמי שחילק להם את הכנפיים זה הנציב הבריטי העליון, שלא היה לו שום מושג למי הוא מחלק כנפיים.
<דן מוקדי: מטוסי העגור אלה מטוסי סיור שכמו שאתם רואים ממול, אנחנו הצלנו את הצי, בבחינת צער בעלי מטוסים, והראשון שבהם, ה-0-20, זה שקרוב אלינו, הוא ממש קרוב כבר לחזרה למצב טיסה.
<קריאה: במוזיאון חיל האוויר אין אותם?
<דן מוקדי: אף מטוס שיש כאן לא קיים במוזיאון חיל האוויר.
<דן מוקדי: יש עגור אחד, אבל הוא - - - אולם תעתועים מתייחס לתקופה שבין מלחמות העולם.
<דן מוקדי: אנחנו, באמצעות המטבח, שם דילגנו על המלחמה הגדולה, מלחמת העולם הראשונה, אנחנו עוד מבררים - - - בגלל שבכלל פה בארץ הקשר בין מלחמות ושלום הוא קשר מאוד טעון וקיים, אז גם בתעופה, התעופה מאוד הזינה וניזונה מהמלחמות ולכן אנחנו עוד מבררים בדיוק את האיזון שאנחנו רוצים לתת לעניין הזה.
<דן מוקדי: אבל בואו נראה פה, מטוס עם סיפור מדהים, נער צעיר, בסוף שנות העשרה הוא מאוד מאוד כישרוני, אבל לא מוכשר, אין לו שום מקצוע, אוהב מאוד תעופה, טס ובונה דברים בעצמו.
<דן מוקדי: מתכנן ומתחיל לבנות את אב הטיפוס הזה שאנחנו רק השלמנו לו את הצורה.
<דן מוקדי: זה קורה בסוף שנות ה-20, שמו אד היינמן.
<דן מוקדי: הוא מקבל טלפון מחברת דאגלס, 'בוא, התקבלת להיות שוליה ולעבוד אצלנו בצוות התכנון', ונוטש את המשך הפיתוח של הכלי הספורטיבי הזה שהוא בונה לעצמו, קצת אחרי סוף המלחמה הראשונה, בתקופה של המון אופטימיות ומחשבה שאולי לא תהיה עוד פעם מלחמה וכו'.
<דן מוקדי: לימים אד היינמן הופך להיות גדול מתכנני מטוסי הקרב בהיסטוריה, הוא מתכנן את מטוס הסקייהוק מתחילתו ועד סופו ובערוב ימיו הוא עומד בראש צוות התכנון של האף-16, גם שני מטוסים שאני זכיתי לטוס עליהם.
<דן מוקדי: חיל האוויר עד היום מטיס את המטוסים האלה, כמטוסים מאוד מאוד מרכזיים.
<דן מוקדי: הסקייהוק תיכף הולך לסיים את הקדנציה שלו.
<דן מוקדי: זה בעצם הסקייהוק הקדום, שאד היינמן עצמו תכנן והתחיל לבנות ואנחנו מאוד מאוד מתברכים בעובדה שאנחנו יכולים להציג אותו כאן אצלנו באולם תעתועים, בשמורה האווירית.
<דן מוקדי: לגבי כל מיני שאלות שעולות, אז אנחנו חברה פרטית, ואני הקמתי אותה ביולי 99' ומשנת 2000 אנחנו מצניחים כאן הצנחות חופשיות, במועדון הצניחה, שחלק ממנו זה אסם, אותו אסם שבתקופה שבין מלחמות העולם החבר'ה עם הדו כנפיים היו נכנסים בצד אחד של ההאנגר ומקווים שהצד השני פתוח.
<דן מוקדי: אז אצלנו, מי שמסתער על האסם זה הצנחנים שנוחתים על הדשא שמהצד השני ובזהירות הולכים ומקפלים את המצנח בתוכו.
<דן מוקדי: גם רואים את מטוס ההצנחות שלנו שם, שנמצא כרגע בטיפול בין עבודות.
<דן מוקדי: החברה היא חברה פרטית, כל המיזם הזה הוא מיזם על טהרת הכלכלה.
<דן מוקדי: לא קיבלנו כל מענק שהוא עד היום ואנחנו מאוד גאים גם בעובדה הזאת, גם בצוות שלנו, גם בעיסוקים שלנו וגם בכלל פה.
עמרם מצנע: מה המבנה העסקי של החברה?
<דן מוקדי: אתה שואל על מה היא מבוססת?
עמרם מצנע: על מה היא תרוויח?
<דן מוקדי: עד היום היא הרוויחה על ההצנחות החופשיות ובאמצעי הזה ובאמצעי מימון חיצוניים היא מימנה את הפרויקט הזה, ויש סיפורים גדולים על מה חווינו שם.
<דן מוקדי: מה נחווה פה?
<דן מוקדי: אני עוד לא יודע להגיד, אבל אנחנו מדברים על קיום של כנסים, אירועים וביקורים.
<דן מוקדי: עם הרבה הרבה מעגלים שקשורים גם לבריחה של מוחות לחו"ל והחזרה של מוחות הביתה והמון ערכים שהתעופה היא בעצם רק פלטפורמה כדי לייצג אותם.
<דן מוקדי: אנחנו מאוד מתרגשים באמת מהעשייה שלנו וגם ביקורים שמגיעים אלינו נדבקים - - -
עמרם מצנע: זו השקעה ענקית.
<דן מוקדי: נכון.
<דן מוקדי: עשינו את זה ככה.
עמרם מצנע: איך באגף הישראלי?
עמרם מצנע: הצלחתם?
<דן מוקדי: עובדה, יש לנו טופס 4 מלפני שבוע, שזה עוד נס.
שמעון אוחיון: זה בזכות בית הספר לצניחה.
<דן מוקדי: כן, זה החידוש ואנחנו עוד עם הפנים קדימה, יש לנו הרבה מאוד תכניות פיתוח, בעוד ששדות תעופה בישראל הולכים ונסגרים.
<דן מוקדי: יש לנו עבודה על שדות התעופה במלחמת העולם הראשונה, שהמנחת בירושלים הוא המנחת היחיד שנשאר כדי להמשיך לשמש במלחמה הראשונה, המשך בתקופת המנדט הבריטי, שאז היו בערך 40 שדות תעופה ומנחתים, ועד המצב היום שהוא כבר הרבה יותר מצומצם.
<דן מוקדי: אנחנו מדברים על לסגור את שדה דב, לסגור את הרצליה, מדברים קצת על חיפה.
<דן מוקדי: אנחנו משמרים ומפתחים.
<דן מוקדי: המסלול שלנו יכול לקבל הארכה מאוד גדולה, מסלול ההמראה נמצא כאן לפניכם, פס האספלט הצנוע שאתם רואים.
<דן מוקדי: יש פה תכניות סטטוטוריות, יש פה תכניות פיתוח, צריך לאגם כל מיני תקציבים, אנחנו היינו מתקן לכיבוי שריפות על הכרמל, פחות או יותר עד השריפה הגדולה ואז כשנרכשו המטוסים שצריכים מסלול יותר ארוך אז זה קצת הוציא את התשתית הזאת מהרשימה, אבל מאוד מאוד רוצים להחזיר אותה, בין השאר זה עוד איזה שהיא מוטיבציה להשקיע כאן כספים מצד המדינה.
<דן מוקדי: מעבר להיבטים החינוכיים, באמת המעגלים האינסופיים שמתקשרים כאן לכל הפעילות, גם מדע וטכנולוגיה, גם מחקר וגם רגש, אנחנו עושים שיתוף פעולה עם אוניברסיטת תל אביב בנושאים של התמודדות עם פחד, שזה משהו שמלווה כל בן אדם.
<דן מוקדי: הצגנו כאן תערוכה שמדברת על איך נולד טייס עברי.
<דן מוקדי: אני הייתי טייס בחיל האוויר, הייתי טייס קרב ולפני זה עוד בשנות ה-30 התינוק הזה נחשף בקיבוץ אפיקים, איפה שההגנה וחברת אווירון עשו פעילות, שם הוא נחשף פעם ראשונה לאווירון, הוא והגן שלו.
<דן מוקדי: לאט לאט הילד, הנער גדל ומתפתח בכיוון של להיות טייס עברי, מטיס טיסנים, בונה.
<דן מוקדי: הגלשון הלא מקורי, גדלו בתעופה בחדרה, וזה הגלשון המקורי.
<דן מוקדי: זה הגוף שלו, כמו אף 16, אין מכשירים, אין כלום, פה הוא מקבל תדריך לפני סבב ראשון והנה הנער באוויר.
<דן מוקדי: אתם רואים?
<דן מוקדי: בגבעת המורה, במוסד שנקרא כפר ילדים, על שמו קראנו גם לאולם הזה, כפר ילדים.
<דן מוקדי: הנער הזה הולך לפעול.
<דן מוקדי: הוא המריא מגומי בנג'י, עם רוגטקה, מתחו את הרוגטקה, שחררו אותו והוא המריא והדרך להחזיר את הגלשון למעלה במעלה הגבעה זה באמצעות חמור או פרדה.
<דן מוקדי: שני הכוכבים שלנו של האירוע הזה זה מנחם בר, שהיה חניך ומדריך בכפר ילדים ומפקד טייסת הסילון הראשונה בחיל האוויר ודני שפירא, שבכלל הוא איש צוות ומחזיק כוננות מחיפה, 30 דקות.
<דן מוקדי: דני, שלום, אתה יכול לבוא.
<דן מוקדי: זה לא קרה עד היום, אבל בהתראות של שבוע הוא בהחלט מגיע ובהחלט נותן כאן סיפורים מלהיבים ומרגשים.
<דן מוקדי: פה הוא פוגש את אשתו בכפר ילדים, כאן הוא כבר מדריך.
<דן מוקדי: זה בנימין כהנא עם סיפור מדהים, הוא גם היה בוגר קורס הטיס של האצ"ל, הוא גם קיבל צל"ש ב-56' על זה שעם מטוס פייפר הוא משך מיגים כדי שלא יתקפו את כוחות הקרקע והפילו אותו והוא נהרג.
<דן מוקדי: דני שפירא שם, טס על הספיטפייר ופה יש סיפור מאוד מיוחד.
<דן מוקדי: בצרפת הנציג שלנו נסע לארבעה חודשים ונשאר חמש שנים, על מירז' 001 אב טיפוס עם מנוע רקטי אב טיפוס ועם חליפת גובה רב, חליפת אסטרונאוט, הישראלי הראשון שבעצם מגיע ל-70,000 רגל.
<דן מוקדי: הקוריוז הוא שגם הוא בן אדם והוא שוכח ונשאר עם הנעליים החצאיות, כנראה נדבק מהמדינה הצרפתית ומאחורי התמונה אפילו כתוב 'לגזור כאן'.
<דן מוקדי: אני אומר לו 'דני, או שתולים או שמראים את הכול', אז ברוח טובה קיבלנו את זה והוא המריא, נחת ולא קרה כלום, כמו בעוד אחת מהטיסות שהוא טס בחייו.
<דן מוקדי: פה אנחנו מנסים לחבר את הציבור אל כלי העבודה, שמנחם בר, שבנה עד גיל 82 לסיפור של הולדת הטייס העברי.
<דן מוקדי: ניכנס לכיתה, נראה סרטון קצר שימחיש קצת בצבע מה אנחנו עושים כאן.
<עומרי שלמון: תלמידים, אם שם היא דיברה על 90%, פה יש לזהבית 60%-65% ועל אף זאת זה לא משפיע על האחוז של כמעט 30%, כי היתר הם - - - -
עמרם מצנע: זה מאותם אלה שאתם מנהלים באופן ישיר.
<עומרי שלמון: מתוך ה-130 שבספרון שנתנו לכם יש 8 שאנחנו מנהלים באופן ישיר, זה חצר כנרת.
עמרם מצנע: לזה קיבלתם מנדט מהמדינה?
<עומרי שלמון: זה או מהדיור הממשלתי, או מהמינהל, או כמו בחצר כנרת, שזו העמותה לשחזור החצר ביקשה מאיתנו לנהל.
<עומרי שלמון: אז יש לנו בכנרת ויש כפר יהושע, תחנת הרכבת הישנה.
<עומרי שלמון: יש לנו אתר במשטרת נהלל, פעילות קטנה, ויש גם במשרדים של רשות העתיקות ומתנ"א, משטרת התנועה הארצית, נמצאת שם.
<עומרי שלמון: יש פה עתלית, יש מרכז המבקרים במקווה ישראל, שזה בתוך בית ספר.
<עומרי שלמון: שני אתרים ברחובות, מכון איילון והמפעל התת קרקעי, גם אחד משני האתרים הגדולים שלנו.
<עומרי שלמון: פרדס מינקוב, פרדס ראשונים, גם ברחובות.
<עומרי שלמון: ובסיבוב מוצא יש לנו את בית ילין, הזכירו את ילין בהקשר של בית לנגה, אחת מבני משפחת ילין, שהוא האתר השמיני, והתשיעי עכשיו בהקמה, זה מצודת כוח, מרכז המבקרים במצודת כוח.
עמרם מצנע: היינו שם אתמול.
<עומרי שלמון: מעבר לקבר האחים, בתוך הבסיס.
<עומרי שלמון: שוב, אף אחד לא רצה לקחת את זה, אז אנחנו גם מקימים וגם ננהל בהתחלה.
<עומרי שלמון: אבל, כמו שפתחתי בבוקר, למעשה מה שרצינו להציג לכם זה את הפעילות החינוכית ואלעד הגיע בין הילדים.
<עומרי שלמון: אלעד אצלנו מנהל מחלקת החינוך.
<עומרי שלמון: אחת מהמהפכות שהמועצה עושה בשנים האחרונות, היא הורידה את הגדרות באופן יותר משמעותי ולמעשה אנחנו כתובת לכל אתרי המורשת בארץ, וזה בעיקר בנתינה.
<עומרי שלמון: מבחינת האתרים לא נדרש מהם שום דבר, למעט להשתתף בפעילות, אבל לא מיסוי ולא כל תשלום.
<עומרי שלמון: זו מערכת חינוכית גדולה מאוד.
<עומרי שלמון: היום אנחנו מדברים על קצת למעלה מ-3 מיליון מבקרים בשנה באתרי המורשת, שזה עדיין מעט, כי קחו למשל את עתלית או עין שמר, עתלית היום יכולה לקבל 100,000 מבקרים נוספים בלי לשנות שום דבר בתשתיות שלה, בשירותים, בחניות, במדריכים.
<עומרי שלמון: האתרים ערוכים לקבל מספרים הרבה יותר גדולים של מבקרים וזה חלק מהדבר שאנחנו היום עושים במחלקה הזאת.
<עומרי שלמון: המחלקה הזאת עוסקת בהכנות, בהדרכות, בהכשרות, ביזמויות חינוכיות, בתכניות חינוכיות, בקשר יומיומי עם כל האתרים בארץ.
<עומרי שלמון: זו פריסה עצומה.
<עומרי שלמון: דוגמית קטנה, הממשלה הקודמת, בימים האחרונים לכהונתה הצלחנו להעביר החלטה על 50 בנות שירות לאומי, הקצאה, וייהנו מזה כל האתרים במובן שיהיו מרכזי הדרכה שמשם המדריכות תגענה לאתרים וזה ללא עלות.
<עומרי שלמון: זאת אומרת אנחנו מטפלים גם במגורים, בהסעות, בתיאומים, בהכשרה, זה הכול עלינו עם השותפים ולאתר שנאבק על היעדר תקציבים, איך הוא לפחות מסיים מאוזן, גם עם איזה מינוס קטן ולא בהפסד, זו תוספת מאוד מאוד משמעותית.
עמרם מצנע: כל הפער הוא תשתית עצמאית.
<עומרי שלמון: כן, זה עמותות.
<עומרי שלמון: תראה, דיברנו על משרד הביטחון, זה 12 מוזיאונים, איתם אין לי בעיה אבל הם צמודים איתנו בסימביוזה מוחלטת כי הם חלק מעניין, הם חלק ממהלך היום והם רוצים להצטרף וחשוב להם להצטרף.
<עומרי שלמון: דיברנו על המוזיאונים המוכרים, שזה פחות מ-20 מההיבטים שלנו, וסך הכול זה יוצר תשתית שעלינו היא משיתה המון דאגות, כי אין לדברים מקורות, אבל מגרדים, גם דרך תכנית מורשת, גם גורמים אחרים, קרנות כאלה ואחרות והפעילות היא עצומה.
<עומרי שלמון: כשנפרדנו מדן מוקדי אמרתי לו 'תשקלו אם אתם כבר פתוחים לקהל ותיכנסו לכל המערכת הזאת'.
<עומרי שלמון: אנחנו מקווים שהפתיחה הזאת תקרב אוכלוסיות הולכות וגדלות להגיע לאתרים ולהגיע מכאן גם לנושא השימור.
<עומרי שלמון: אז אלעד.
<אלעד בצלאלי: למעשה אני אנסה להראות לכם את הקשר שיש לנו היום עם האתרים, מתוך זה גם את הידע שיש לנו על הצרכים, הדברים הטובים והדברים - - -       אני אתחיל בעקרונות, מה המנוע של המועצה להיכנס לתוך הדבר הזה שנקרא אתרי המורשת, שכמובן מתעסקים בנושא השימור.
<אלעד בצלאלי: שנים המועצה התעסקה בנושא השימור וזה המנדט שלה.
<אלעד בצלאלי: בתוך זה חלק ממעשה השימור, חלק קטן מאוד, זה אותם עשרות אלפי אתרים שהם אתרים שמיועדים לשימור בארץ, הופך להיות באתרי מבקרים, מרכזי הנצחה, אתרי מורשת, מוזיאונים.
<אלעד בצלאלי: אנחנו נתנו לכל המערך הזה, עם השמות השונים, שיש להם גם משמעויות, אתרי מורשת לאומיים, את השם 'אתרי מורשת' כדי להכליל.
<אלעד בצלאלי: הדבר הראשון בכל העניין הזה זה קודם כל הנושא הערכי.
<אלעד בצלאלי: ברור שבית, יש לו סיפור, יש לו דמויות מאחוריו, זה נכון גם בתחום האדריכלי, אבל גם בתחום של הדברים שקרו והתרחשו בתוך הבית, אנשים שפסעו בתוך הבית, ההיסטוריה שהתרחשה בתוך הבית.
<אלעד בצלאלי: זה יכול להיות החל מהיסטוריה מקומית, אפילו משפחתית, שהמשפחה רוצה להעביר לחברה, זו יכולה להיות, שוב, חברה קטנה, זה יכול להיות כל החברה וזה יכול להיות גם סיפור לאומי וכמובן אז ההקשרים הם הרבה יותר מיידיים.
<אלעד בצלאלי: קודם כל זה המניע הראשון לבוא ולהיכנס צעד אחד אחרי מעשה השימור ולראות אכן שהמטרה שלשמה שומר הבית והושקעו בו משאבים כל כך גדולים אכן מתקיימת והמבנים האלה, שהפכו להיות מרכזי מבקרים או אתרי מורשת, ממלאים את הייעוד שלהם.
<אלעד בצלאלי: זה העיקרון הראשון בתוך העשייה.
<אלעד בצלאלי: מתוך למידה יומיומית של מה שקורה עם אותם אתרים, אז באמת אחד הדברים המרכזיים זה שבסופו של דבר אתר מורשת הוא יחידה עצמאית.
<אלעד בצלאלי: המנהל הוא בודד, הוא עובד לבד עם היכולות שלו וכולם אנשים מדהימים, אנשי ארץ ישראל הכי יפה שיש, מכירים את ההיסטוריה שלנו, מחוברים לערכים הישראליים, אבל את המציאות היומיומית, איתה הם צריכים להתמודד לבד, הם צריכים לחשוב האם הם אטרקציה או האם הם מוסד חינוכי, האם הם מזמינים מדריכים ועושים להם ימי הכשרה גם כשאין להם איך, והאם הם קונים עוד קפה למטבח ואיך הם מנקים מחר את האתר.
<אלעד בצלאלי: זה העיסוק של כל מנהל, בכל המשמעויות שלו.
<אלעד בצלאלי: וכשאני אומר כל מנהל, זה דבר מאוד רחב, יש לנו אתרים שהם אתרים של 150,000, שזה בערך הגג העליון של כמות המבקרים שמגיעה לאתרים שאנחנו עובדים איתם, ועד לאתרים שהם אתרים של 3,000 מבקרים בשנה.
<אלעד בצלאלי: ככה שתדעו את הטווחים.
<אלעד בצלאלי: בתוך הדבר הזה המועצה למעשה רואה את עצמה כבית.
<אלעד בצלאלי: המועצה כמובן היא עמותה ללא מטרות רווח, היא לא רואה שום בנפיט מתוך העניין הזה, חוץ מזה שהיא רואה את מעשי השימור ואת הערכים שמכילים את אותם מבנים, קמים לתחייה דרך הסיפורים, דרך האנשים, ואולי הדבר הכי חשוב מבחינתנו זה דרך הילדים, דרך החבר'ה הצעירים.
<אלעד בצלאלי: המוטיבציה של האתרים להיות בתוך המערך הזה.
<אלעד בצלאלי: כאילו למה שהמועצה לשימור אתרים תבוא, אין לנו שום כוח סטטוטורי אל מול האתרים, וכולם ישתפו איתנו פעולה וירצו להיות בתוך העניין הזה?
<אלעד בצלאלי: אז קודם כל בגלל השיח.
<אלעד בצלאלי: אמרתי, מנהל האתר בודד, יצרנו פה מערך שלם של דיאלוג בין המועצה לבין האתרים, דיאלוג יומיומי, אני עוד מעט אפרט יותר.
<אלעד בצלאלי: שיפור המצב.
<אלעד בצלאלי: כל אתר, גם אם הוא גדול מאוד, תמיד יש לו את הסוגיות שמטרידות אותו.
<אלעד בצלאלי: דרך אגב, לאו דווקא סוגיות משאביות, גם יכולה להיות עצה בנושא איך אני אצא עם תערוכה חדשה בנושא בריאות, אולי מישהו כבר עשה תערוכה כזאת, אולי אני יכול לקחת ממנו דברים?
<אלעד בצלאלי: אולי אני יכול לשתף איתו פעולה?
<אלעד בצלאלי: זאת אומרת שיפור המצב הוא חלק מהרצון להגיע למקום שאני לבד לא מצליח להגיע אליו.
<אלעד בצלאלי: פה, כמובן, באיחוד הכוחות, למועצה יש כוח מאוד גדול.
<אלעד בצלאלי: והדבר האחרון זה כמובן הנושא המשאבי, שהוא תמיד קשה.
<אלעד בצלאלי: אמרנו, יש אתרים גדולים ואתרים קטנים, לא בטוח על מי העול יותר קשה במהלך השנה.
<אלעד בצלאלי: ליבת הפעילות שלנו מתרכזת בדברים האלה.
<אלעד בצלאלי: קודם כל ריכוז מאמץ.
<אלעד בצלאלי: יש לנו את היכולת לברר מה סך כל הצרכים של אתרי המורשת, לקחת את הנקודות המרכזיות ולהשקיע בהן, גם זמן, הרבה זמן של עבודת מטה של המועצה לשימור אתרים, קודם כל עומרי, ואנחנו, מחלקת חינוך, וכלל המועצה, וגם כוחות חיצוניים שאנחנו מצליחים לרתום לתוך המערך הזה.
<אלעד בצלאלי: יצירת שיתופי פעולה, אמרתי קודם, גם בין האתרים אבל לא רק, גם עם מועצות אזוריות, גם עם עמותות תיירות, גם עם מערכת החינוך, כל מה שאפשר.
<אלעד בצלאלי: אנחנו חסידים של הדבר הזה.
<אלעד בצלאלי: וקשר אישי, שאני כותב את זה בליבה, כי זה באמת העניין.
<אלעד בצלאלי: האתרים הפכו להיות בארבע השנים האחרונות חברים, המנהלים, המדריכים, רכזי ההדרכה, מכירים אחד את השני, עובדים אחד עם השני, נפגשים הרבה, מחליפים דעות הרבה.
<אלעד בצלאלי: זה אולי הלוז של עבודה משותפת.
<אלעד בצלאלי: מאופן עבודה כזה אפשר להשיג הכי הרבה תועלות, אנחנו מאמינים בזה ורואים את זה כל הזמן.
<אלעד בצלאלי: הפעילות היום, מה אנחנו עושים.
<אלעד בצלאלי: קודם כל הבסיס שלנו זה פעולות הפורומים.
<אלעד בצלאלי: יש לנו שמונה פורומים אזוריים, כנרת, אצבע הגליל, עמק יזרעאל, אחרי זה מישור החוף הצפוני, אחרי זה מרכז, אזור שעוטף את תל אביב מהצדדים, תל אביב, אחרי זה מושבות יהודה, שזה בעצם חילקנו את אזור מרכז לצפון ודרום ופורום דרום וירושלים.
<אלעד בצלאלי: אלה הפורומים שלנו.
<אלעד בצלאלי: לכל פורום כזה יש מנהל פורום.
<אלעד בצלאלי: מנהל פורום הוא אחד ממנהלי האתרים באזור ובעצם הפורומים היום מעצבים גם את סדר היום בנושא אתרי המורשת של המועצה לשימור אתרים.
<אלעד בצלאלי: הדברים עולים מהפורומים לסדר היום, ולפעמים גם הפוך, מגיעים ממטה המועצה אל הפורומים האלה, לדיונים עמוקים.
<אלעד בצלאלי: לדוגמה עסקנו בשנה שעברה בצורה מאוד משמעותית בנושא רכז ההדרכה, איזה כישורים צריכים להיות לו, מה הוא צריך לתת, סוגיה שהיא מאוד מאוד חשובה לאתרים ובעצם יש פה אפשרות לבמה רחבה של דיון מעמיק בנושא.
<אלעד בצלאלי: הרמה השנייה, אחרי המסד, שזה הפורומים שלנו, זה קורסים, השתלמויות, ימי עיון, לכל שדרת כוח העבודה בתוך האתרים.
<אלעד בצלאלי: יצירת תוכן חינוכי – המועצה יוצרת היום תכנים ומעבירה אותם לאתרים, תכנים שיכולים להופיע במגוון אתרים, לדוגמה תכנית לימודים בנושא מעמד האישה שיצרנו והוא בעצם מתעסק בנשים שעשו היסטוריה.
<אלעד בצלאלי: אז בעצם את הסיפור הזה, את התהליך הזה של ללמוד על מעמדה של האישה בחברה ובציונות, אפשר ללמוד בעשרות אתרים בארץ, לא צריך לעשות את זה רק באתר אחד, אתה יכול לעשות את זה באתר שהכי קרוב לבית הספר שלך, אז זאת יחידה שנכתבת פעם אחת ובעצם כל אתר יוצר לה את הקישור לתכנים שלו וכמובן השיוף האחרון לפני הפעולה עם בתי הספר היא עבודה מול בתי הספר עצמם.
<אלעד בצלאלי: יוזמה והפעלה של תכניות ארוכות טווח, עוד מעט אני אפרט על זה, תכניות גדולות יותר, הן לא רק חינוכיות, בדרך כלל גם מצטרף אליהן העניין המשאבי, ויוזמה והפעלה של פרויקטים קצרים שגם עליהם אני אסביר בהמשך, שזה יותר היי לייטים כאלה של אירועים יפים וגדולים של כלל האתרים.
<אלעד בצלאלי: זאת בערך, זה נורא קטן, מפת ארץ ישראל עם שלל האתרים.
<אלעד בצלאלי: אתם לא רואים את הגוונים, אבל יש לנו פריסה יפה.
<אלעד בצלאלי: אני חושב שזה אחד מהכוחות הכי יפים של שיתוף הפעולה האדיר הזה ושאנחנו יודעים היום לייצר פעילות מכפר גלעדי ועד אילת.
<אלעד בצלאלי: חבל שסגרו את האתר במטולה, זה היה משלים לנו את המפה.
<אלעד בצלאלי: אני נכנס קצת ברזולוציה יותר ממוקדת, אבל אני אעשה את זה בבריף: הפורומים שלנו נפגשים ארבע פעמים בשנה ועוד פעם אחת לכנס דו לאומי גדול, שבו גם לנים ומעלים סוגיות וגם הזדמנות להזמין מרצים מדרג ראשון שלקבוצה קטנה יחסית קשה להביא.
<אלעד בצלאלי: אנחנו עושים גם ארבעה מפגשים שהם פר נושא.
<אלעד בצלאלי: זאת אומרת אנחנו לוקחים נגיד את נושא העליות, העלייה הראשונה, העלייה השנייה, ומקדישים לו במהלך השנה ישיבה של כלל האתרים שמתעסקים בנושא וכל מי שמתעניין.
<אלעד בצלאלי: מביאים מרצים, מביאים זה ובעצם חושבים יחד איך ניתן לקדם את התוכן הזה אל מול הקהל שלנו.
<אלעד בצלאלי: קורסים והשתלמויות במגוון מאוד רחב כשהחוק היחידי הוא מה צריך.
<אלעד בצלאלי: זאת אומרת יש דיאלוג תכוף ומה שעולה על פרק היום, לדוגמה פייסבוק, רוב המנהלים שלנו הם אנשים שעברו את גיל ה-50, היום כבר כולם יודעים להשתמש בפייסבוק, אבל לפני שלוש או ארבע שנים, וגם עכשיו יש אנשים שיודעים להשתמש, יודעים להעלות כל מיני דברים, אבל הם לא יודעים נגיד לעשות שיווק דרך הפייסבוק שלהם וזה כלי היום שהוא בסיסי.
<אלעד בצלאלי: אז הצורך עולה מהשטח והמענה ניתן.
<אלעד בצלאלי: היום אנחנו במערך אדיר, שהוא רק בהתחלה שלו ולפי דעתי הוא הולך לעשות שינוי עצום.
<אלעד בצלאלי: אנחנו מקימים מערך של מרכזי הדרכה אזוריים לאתרי המורשת.
<אלעד בצלאלי: אני אתן דוגמה, איך הולך דבר כזה לעבוד.
<אלעד בצלאלי: פורום כנרת, אצבע הגליל, מחולק לשני מרכזי הדרכה, כשבעצם לכל מרכז הדרכה ירוכזו כלל המדריכים באזור והם יוכלו לספק הדרכה בכלל האתרים.
<אלעד בצלאלי: למה זה טוב?
<אלעד בצלאלי: אחד הדברים שגילינו זה שלאתרים שלנו יש קושי ממשי בלהחזיק את המדריכים המוכשרים שלהם, למה?
<אלעד בצלאלי: כי הם לא יכולים לייצר פעילות יומיומית.
<אלעד בצלאלי: רוב האתרים לא מצליחים לייצר פעילות יומיומית ואז כשיש לך מדריך ממש טוב, מתי שהוא הוא ימצא עבודה שכן מצליחה לייצר לו עבודה יומיומית.
<אלעד בצלאלי: זאת בעיה משמעותית מאוד, כי האתרים שלנו קודם כל בנויים על התוכן שלהם, על העברת המסר.
<אלעד בצלאלי: מדריך טוב, מדריך שיודע להציג את עצמו, מדריך שיודע לשלב משחק, מדריך שיודע למשוך את הקהל, אין לו תחליף.
<אלעד בצלאלי: אם אנחנו מחליפים אותו פעם בשנה, ואנחנו רואים את זה ואנחנו כל הזמן מקבלים פידבקים לא נעימים על הדברים האלה, במקום שבו מדריכים מוחלפים בקצב יותר מדי גבוה רמת ההדרכה פשוט יורדת.
<אלעד בצלאלי: זה נכון לאתר הזה וזה נכון ברמה הארצית.
<אלעד בצלאלי: אני לא נכנס לכל דבר, אני נותן רק דגשים מרכזיים, אני רוצה שנגיע לנושא של מערכת החינוך.
<אלעד בצלאלי: בתחום ההדרכה ופיתוח תוכן, אני אולי אתן דוגמה אחת שמתחברת לנושא שלנו.
<אלעד בצלאלי: אנחנו עבדנו הרבה על איך ניתן לקחת קבוצה שהיא לא קבוצה של בית הספר, אלא קבוצה שמפורקת יותר, זה יכול להיות נכון לקבוצות קטנטנות של תנועות נוער שמגיעות, או למשפחה עם ילדים, או אפילו סבא ובן שמגיעים לאתר, ולתת להם הדרכה איכותית.
<אלעד בצלאלי: אנחנו נתקלים בבעיה בדילמה כזאת, כי אם אנחנו רוצים את ההדרכה הטובה ביותר אנחנו חייבים להציב מדריך.
<אלעד בצלאלי: אז גם פה, איזה שהיא כתובת כדי לתת, עדיין להעמיד את ההדרכה ברמה הכי גבוהה שלה ולא לשלם למדריך שעות עבודה על קבוצה ואו להעלות את גובה התשלום למבקר, או להפסיד כסף.
<אלעד בצלאלי: שוב, השיקולים הם שיקולים של יכולת קיום של האתרים, אלה שאלות הישרדותיות.
<אלעד בצלאלי: פה אחד הדברים שהקמנו זו תכנית שנקראת מגלה אהבה, שהיא תכנית בחוברות מאוד יפות, מאוד מאוירות שיוצרות דיאלוג בין מה שהמבקר רואה לבין החוברת.
<אלעד בצלאלי: זאת אומרת החוברת שולחת את המבקר להביט יותר מקרוב ויותר בהקפדה על הדברים שהוא רואה באתר, ובזה היא יוצרת לו עניין.
<אלעד בצלאלי: אם חוברת כזאת מגיעה למבקר הוא מקבל הנחיה בהתחלה, הוא מקבל סוג של הנחיה ואפילו טקס בסוף והוא עובר חוויה שהיא שלמה, הוא מקבל את הערכים והוא נהנה מהביקור ויש לו משהו שלם.
<אלעד בצלאלי: זו דוגמה לדברים שאנחנו בתחום פיתוח התוכן.
<אלעד בצלאלי: תכניות – זה דבר חשוב, אני קצת אתעכב על זה.
<אלעד בצלאלי: אנחנו למדנו שהרבה מאוד בירוקרטיה אנחנו יכולים לחסוך לאתרים, והרבה מאוד כוח אנחנו יכולים להוסיף לאתרים.
<אלעד בצלאלי: הדוגמה הכי טובה, הנושא של ביקורי חיילים.
<אלעד בצלאלי: לפני חמש שנים אולי לכמה אתרים, בסביבות עשרה אתרים, היה להם קשר חוזי מול משרד הביטחון, שזה סיפור, מי שמכיר פה עבודה מול מערכת הביטחון ומול משרד הביטחון, באמת שוחק וקשה.
<אלעד בצלאלי: איזה אתר קטן שמתנהל עם מנהל ואולי עוד בן אדם או שניים, להתחיל לשלוח כל הזמן את הדיווחים ולקבל אישורים ולהגיש עוד פעם את הטפסים ואת זה שכחת וזה, זה שוחק, והרבה פעמים מה שקורה זה שלמרות שהוא עשה את כל התהליך, הוא כבר סיים, הוא עדיין בסופו של דבר לא מצליח לשלוח את הוואוצ'רים כדי לקבל את הכסף מצה"ל.
<אלעד בצלאלי: אנחנו סיימנו עם הדבר הזה, אנחנו יצרנו לצה"ל הסכם גלובלי, הסכם שבהתחלה התחיל עם 40 אתרים, עבר ל-60, השנה זה יהיה 110 אתרים שיהיו בהסכם הזה.
<אלעד בצלאלי: אלה אתרים שלא צריכים להתעסק יותר בבירוקרטיה הזאת, אנחנו מתעסקים בבירוקרטיה אל מול מערכת הביטחון, מערכת הביטחון מעבירה אלינו את התקציב ואנחנו מחלקים את התקציב פר ביקור לכל אתר.
<אלעד בצלאלי: הוואוצ'רים מגיעים אלינו, כך שאני יודע שאם הם לא מגיעים אני יכול עוד לדבר איתו, תעביר וזה, אני מחכה לך, מה שבמערכת הביטחון זה לא אפשרי בכלל.
<אלעד בצלאלי: אנחנו מתנהלים מול צה"ל.
<אלעד בצלאלי: הדבר הזה הכפיל במאות אחוזים, אני לא מגזים, במאות אחוזים, את מספר המבקרים החיילים באתרי הביקור.
<אלעד בצלאלי: באמת בדבר פשוט.
<אלעד בצלאלי: גם מבחינת צה"ל יש ערך מוסף אדיר, זה כמובן מתחבר לערכי צה"ל ומתחבר לכל התכניות כמעט שקיימות, כי אנחנו מתעסקים באתרים של ביטחון ושל מנהיגות ובאמת החיבור הוא משמעותי וגם מבחינת הבירוקרטיה, זה פשוט פתח אותה לחלוטין.
<אלעד בצלאלי: אותו דבר יצרנו עם משרד הקליטה.
<אלעד בצלאלי: תכנית מדהימה שנקראת תכנית ארצנו.
<אלעד בצלאלי: אחד הדברים שגילינו, לאחר בדיקה וקשר עם משרד התיירות, שעולים מטיילים המון בארץ.
<אלעד בצלאלי: הם מטיילים המון, אבל בעיקר בסביבה הפתוחה, בעיקר באתרי טבע ובעצם דווקא האתרים שלנו, שהם החיבור למורשת הציונית, הם החיבור לארץ ישראל, למקומות האלה הם לא מגיעים.
<אלעד בצלאלי: חלק מזה בגללנו.
<אלעד בצלאלי: אנחנו לא מצליחים, אין לנו תקציב לתרגם את הכתוביות של הסרטים שלנו, אין לנו את היכולת להביא מדריכים עולים לקבוצות שלא ברור אם הם יגיעו.
<אלעד בצלאלי: זאת אומרת הרבה דברים שאנחנו היינו צריכים לשפר ולמצוא דרכים להביא את אותו קהל.
<אלעד בצלאלי: יצרנו פרויקט מדהים, באמת, אני חושב שזה אחד הפרויקטים הכי חשובים בתחום החינוכי שהמועצה עושה ובמהלך של שמונה חודשים מעל 40,000 מבקרים עולים חדשים הגיעו לאתרים, שזה דבר מדהים.
<אלעד בצלאלי: חלק גדול מהם הם מהעדה האתיופית והדבר הזה יצר כמובן כדור שלג.
<אלעד בצלאלי: קודם כל הרבה אתרים התחילו לתרגם חומרי הסברה, לתרגם דפי סיור באתר, לתרגם סרטים, להכשיר מדריכים עולים.
<אלעד בצלאלי: זאת אומרת יש פה איזה שהוא משהו שמזין את עצמו, אנחנו מצפים, אני מקווה ברגע שיאושר התקציב, תקציב המדינה, להמשיך את הפרויקט הזה הלאה ויש לו דרישה עצומה.
<אלעד בצלאלי: אלה פרויקטים היי לייטים, אני לא אכנס לזה.
<אלעד בצלאלי: יש לנו פרויקט מדהים עם ויקיפדיה, יש לנו את פרויקט ט"ו באב באתרי מורשת בתל אביב, פרויקט יפהפה, יש לנו את יום העצמאות, שמשרד התרבות דרכנו בעצם פותח 60 ו- אתרי מורשת בכל הארץ ובאמת הכניסה היא מדהימה, מעל 70,000 ביום אחד מגיעים לכלל האתרים.
<אלעד בצלאלי: ואני מגיע לנושא שלנו, פעילות אל מול מערכת החינוך.
<אלעד בצלאלי: אנחנו מנסים לענות לכל יוזמה שמגיעה ממערכת החינוך.
<אלעד בצלאלי: אנחנו עובדים בזה באמת קשה.
<אלעד בצלאלי: לדוגמה, הדוגמה החדשה ביותר זו יוזמה של כרטיס ההטבות לתלמיד שאני חושב שהגיע אלינו משהו כמו חודש לפני תחילת ההטבה ואנחנו עשינו בשביל מערכת החינוך עבודה, שאני חושב שאם הם היו עושים את זה לבד הם לא היו מגיעים לשמינית מהתוצאות שאנחנו הגענו.
<אלעד בצלאלי: אנחנו תוך שבוע העברנו אליהם רשימה של 90% מהאתרים וההנחה שכל אתר נותן לתלמידים שמגיעים במהלך הקיץ לאתרים.
<אלעד בצלאלי: אנחנו עושים את זה, שוב, הפעולה שאנחנו יכולים לעשות בפשטות זה בגלל שיש לנו מערכת של עבודה יומיומית עם אותם אתרים.
<אלעד בצלאלי: נענינו ליוזמה הזאת, אנחנו חושבים שהיא חשובה מאוד.
<אלעד בצלאלי: צריכים באמת לעשות איזה שהיא בדיקה איך היא - - -
עמרם מצנע: אלה תלמידים שמגיעים כבודדים.
עמרם מצנע: באופן עצמאי.
<אלעד בצלאלי: כן, כבודדים.
<אלעד בצלאלי: היה טוב אם היה גם הסדר לקבוצות, לקייטנות ולדברים כאלה, אבל זה לצערי לא - - -
<עומרי שלמון: נגיע לזה, לדעתי.
<אלעד בצלאלי: ההוזלה בעניין הזה היא אדירה.