GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חנין זועבי: זה שהוא נכנס בתוך האני מאמין והתפיסה של משרד החינוך, נכון?
חנין זועבי: לשפר את החינוך הציבורי?
חנין זועבי: אז הנה, הם אומרים לך, 'הבנים שלנו לומדים בבתי ספר מוכר לא רשמי, אנחנו רוצים, אנחנו בתור הורים רוצים שהילדים שלנו ילמדו בתוך בית ספר מוכר ורשמי'.
חנין זועבי: זאת גם התפיסה של משרד החינוך.
חנין זועבי: משרד החינוך אומר כן, אני רוצה.
חנין זועבי: אז הנה יש לך מקרה קלאסי, לא מורכב, של הורים שמבקשים את זה ומשרד החינוך מסרב, לא יודעים למה.
חנין זועבי: הוא מסרב כאשר הוא יודע שהרוב, אתם תיתנו מספרים, הולך לבית ספר מוכר לא רשמי.
חנין זועבי: אני מסכמת, כי אני לא יודעת כמה זמן יש לנו ויותר חשוב באמת לשמוע את ההורים ולשמוע את הגורמים המקצועיים.
חנין זועבי: למשרד החינוך ניתנת הסמכות לחייב את הרשות המקומית לפתוח מוסדות חינוך.
חנין זועבי: אני פונה אליך קודם כל בשתי דרישות - - -
עמרם מצנע: אתה רוצה להשיב בהתחלה?
<שמעון גפסו: אתה מנהל את הוועדה, ולא היא.
<שמעון גפסו: אם היא הייתה מנהלת את הוועדה - - -
עמרם מצנע: לא, שאלתי אם אתה רוצה לענות עכשיו או לשמוע קודם את ה - - -
<שמעון גפסו: אני יכול לשמוע את כולם ולהשיב בסוף, זה בשבילי עדיף.
<שמעון גפסו: פשוט הנתונים לא מדויקים, שהוצגו פה - - -
עמרם מצנע: כל אחד אחראי על הדברים שהוא מוסר.
חנין זועבי: בתוך ועדת החינוך, בתוך מסגרת של שיח חינוכי, לשמוע את האמירה, 'יש לי עיר יהודית והיא תמשיך להיות עיר יהודית' ו'זה מאיים על הזהות היהודית', זה דבר לא נסבל.
חנין זועבי: לא נסבל.
חנין זועבי: גם לא קשור בהקמת בית ספר, או מקימים בית ספר או לא מקימים בית ספר.
חנין זועבי: זה דבר לא נסבל, כאשר הוועדה הזאת דנה בגזענות, הוועדה הזאת דנה במסוכנות של הידרדרות ערכי זכויות האזרח וזכויות האדם והשוויון, אז זה דבר שאני חושבת שצריכים להתריע נגדו וצריכים לשים לו גבול.
חנין זועבי: דבר שני, זכות בסיסית, מה להגיד?
חנין זועבי: 1,900 בלי שום מסגרת.
עמרם מצנע: הדיון יהיה עד 11:30, אז אני מבקש מאנשים לקצר בדבריהם ואני מקווה שנוכל לשמוע את מרב הדעות.
עמרם מצנע: דר' עאאודה?
<עאאודה שוקרי: קוראים לי דר' שוקרי, עאאודה זה בכפר כנא.
<עאאודה שוקרי: אני חבר מועצת העיר ויושב ראש ועדת הביקורת במועצת העיר נצרת עילית.
עמרם מצנע: ואתה תושב כפר כנא?
<עאאודה שוקרי: לא.
<עאאודה שוקרי: אני 23 שנים בנצרת עילית.
<עאאודה שוקרי: אני אתחיל מזה שאני אב לשלושה ילדים שלמדו במשך 18 שנים, כל אחד לחוד, האחרונה סיימה י"ב לפני שבועיים-שלושה, במשך 18 שנים הייתי נהג מונית מביתי הנמצא בקצה, ליד עין מאהל, של נצרת עילית, לבית הספר הבפטיסטי שהוא בית ספר רשמי לא מוכר.
<עאאודה שוקרי: אני כדוגמה של אחד מכלל האוכלוסייה שסובלת יום יום והופכת להיות מוביל של הילדים לבתי ספר.
<עאאודה שוקרי: אני רוצה לחדד את העניין.
<עאאודה שוקרי: אל"ף, אני מברך אותך, מר עמרם מצנע, ואת חנין זועבי ואת כל הגורמים שהובילו היום לדיון והדיון הוא אכן דיון מתבקש, כי הדיון הזה נמשך מאז שהייתה שולמית אלוני עוד שרת חינוך ומשום מה לא מביא תוצאות עד היום, לצערי.
<עאאודה שוקרי: אני חושב שבעידן של 2013 הגיע הזמן באמת לבסס את שלטון הדמוקרטיה ואת זכויות המיעוט ולא להוציא את המיעוט מכלל הזכויות המגיעות להם, במיוחד שזה מיעוט אינטגרטיבי שנמצא וחי בתוך העיר נצרת עילית, שלפי הלמ"ס התושבים שלה, 42,000 תושבים, אבל לפי מה שמקובל אצלני זה כ-50,000, מתוכם, לפי המצגת שמביא ראש העיר, 17.9, למרות שזה פיקטיבית קצת יותר, אבל נניח שהעובדות שהוא מביא הן נכונות, מדובר ב-1,900 תלמידים שנמצאים בכל שלבי הגיל, מטרום חובה עד י"ב, מתוכם כ-85% לומדים מחוץ לנצרת עילית, במיוחד בעיר נצרת ובכפר ריינה והכפרים מסביב.
<עאאודה שוקרי: אמנם המרחק הגיאוגרפי נע בין 2.5 עד 3 קילומטרים, אבל הדבר גורם למעמסה אנושית רצינית ביותר, שלא לדבר על הזכות הבסיסית לחינוך מתוך ראייה של אזרחים שווים ותושבים שווים.
<עאאודה שוקרי: על אחת כמה וכמה שהמנטרה שאנחנו שומעים אותה והיא מאוד מציקה,של ראש העיר שלנו, שכל יום שני וחמישי אומר 'כל עוד אני ראש עיר, לא יוקם בית ספר ערבי בנצרת עילית'.
<עאאודה שוקרי: יש גם הגדרה לא נכונה, הבקשה שלנו זה בית ספר יסודי ממלכתי צומח, כדי לתת לאוכלוסייה הזו את הזכות לחינוך ושפת הלימוד תהיה בו השפה הערבית והוא משויך לאגף החינוך של משרד החינוך במדינת ישראל.
<עאאודה שוקרי: אי לכך זו זכות בסיסית.
<עאאודה שוקרי: מכאן אני רוצה לגלוש לדבר שהוא מאוד מציק לי.
<עאאודה שוקרי: שראש העיר מביא לנו מצגת ומופיע בדף הראשון הבן של היועץ האישי שלו.
<עאאודה שוקרי: האישי.
<עאאודה שוקרי: זה הבן של היועץ האישי שלו, להביא אותו כדוגמה שהוא בעצמו מהווה בתוך ה-15% ילדים שאנחנו מברכים על זה שהם לומדים בבתי ספר ששפת הלימוד בהם עברית.
<עאאודה שוקרי: אבל להביא מכאן דוגמה ולצאת לדף השני ולכתוב שההורים לא מעוניינים, זה בלשון המעטה, לא רוצה להגיד מילים אחרות, אבל זה רחוק מאוד מהאמת.
<עאאודה שוקרי: אנחנו, כקבוצת עבודה, יש לנו סיעת דו קיום בנצרת עילית, שמורכבת ממני ומעמיתי, דר' גטאס, ה-NGO'S, העמותות שעובדות בתוך העיר נצרת עילית, וועד ההורים שהקמנו שעובד רבות במשך שנים ארוכות כדי להגיע לממש את הזכות הזו.
<עאאודה שוקרי: מכאן אני רוצה לחדד ולנסות להגיד דבר אחד, שאני רוצה להגיד, ודיברה על זה חברת הכנסת זועבי, ב-12.11.2008 היו בחירות בנצרת עילית, נבחר שמעון גפסו ברוב גדול מאוד, וחתמנו איתו הסכם קואליציוני.
<עאאודה שוקרי: על החתום דר' גטאס ואני, ומצד שני ראש העיר וסגניו.
<עאאודה שוקרי: שם, בסעיף 9, בעמוד 4, חתם ראש העיר על הקמת ועדה שתורכב מ-9 אנשים, מתוכם נציגי משרד החינוך ונציגי אגף החינוך, נציגיה הערביים של האוכלוסייה הערבית והנהלת העירייה.
<עאאודה שוקרי: מעל גלי האתר, ב-24.7.2009, לאחר שהתפוצץ ההסכם הקואליציוני על רקע דברים שלצערי עומדים בפני המשפטים ותיקי אישום במדינת ישראל הורדה הוועדה הזו ופורקה, ומכאן אני רואה בחומרה מה שמתרחש כאן, שראש העיר מנסה איכשהו להסיט את הדעת.
<עאאודה שוקרי: אני רוצה משפט אחרון, רוצה להגיד, שבאותו יום הייתי בשיעור עם הגב' דר' שמחון, וזה מוקלט, אני מביא עובדות, שאמרה שמשרד החינוך לא מתנגד, העניין הוא שהדבר הזה נופל לחיקה של הרשות המקומית, שהיא אמורה לתת את הדעת.
עמרם מצנע: סגן ראש עיריית נצרת עילית.
<אלכס גדלקין: ראשית אני מאוד שמח שהוועדה מתכנסת, אבל לצערי באמת היו עוד נושאים שבנצרת עילית דנים, אז באמת יש הרבה דברים שצריך לדון בהם בסדר היום בנצרת עילית, וצר לי גם מאוד, באמת, אם לפחות חברי הכנסת גם משאר המפלגות היו באמת מתעניינים בנצרת עילית והיו נוכחים פה, וצר לי על כך מאוד.
<אלכס גדלקין: אבל לגופו של עניין.
<אלכס גדלקין: אנחנו דנו לא פעם ולא פעמיים גם במועצת העיר על הנושא של בניית בתי ספר, ואני פה מסכים עם חבריי, הסכמים כאלה ואחרים, אבל באמת אולי הם מביאים את החשיבות של העניין, אבל יש פה גם את הקטע של - - - ודנו, הרבה תושבי עיר בנצרת עילית יהודים ויש דעות לפה ולשם, אבל אם אתה מסתכל היום על נצרת עילית - - -
עמרם מצנע: דעות לפה ולשם על מה?
<אלכס גדלקין: על בניית בית ספר ערבי.
<אלכס גדלקין: כמו שיש גם ילדים שיגידו ש - - - בתוך בתי הספר יש קודם כל שילוב של ילדים ערביים.
<אלכס גדלקין: וכמו שדר' שוקרי אומר, 'אני שולח את הילדים שלי לבית ספר פרטי כזה או אחר', שהוא רוצה שהילדים שלו ילמדו באיזה בית ספר פרטי ולפעמים המרחק בנסיעה, וכולנו בטוח, אני מקווה, יודעים, הגבולות של נצרת עילית, לפעמים בוחרים אנשים מהמגזר לקחת את הילדים שלהם לבתי ספר פרטיים, כי הייחוד שם של בית הספר, זה מה שהם אומרים, הוא הרבה יותר טוב מאשר יכול לתת משרד החינוך במסגרת כזו או אחרת.
<אלכס גדלקין: הפגיעה הזאת, שיכולה להיות תדמיתית לעיר נצרת עילית, בבניית בית ספר ערבי, היא פגיעה לדורות.
<אלכס גדלקין: אנשים היום, היהודים שגרים בנצרת עילית - - -
עמרם מצנע: תסביר מה זה נקרא פגיעה תדמיתית.
<אלכס גדלקין: אני מדבר היום כאחד שעלה לנצרת עילית לפני 20 שנה ואנחנו גרים בשכנות בסך הכול טובה, ואני משתתף גם, בגלל התפקיד, בפרויקטים רבים בנצרת עילית ויש המון ילדים, גם בחוגים של מתנ"סים שהולכים ביחד, אין להם בעיה, הם הולכים, ויש גם גנים משותפים.
<אלכס גדלקין: הייתה בעיה בתחילת שנת הלימודים, אחד הגנים שלקח תכנית מסוימת של משרד החינוך וזה כמעט הגיע לפיצוץ, ולהיפך, זה מכניס יותר לפעמים קטע של גזענות, אם אנשים החליטו לגור בעיר נצרת עילית והולכים לפעמים לגנים משותפים, הולכים לבתי ספר משותפים.
<אלכס גדלקין: עם הבת שלי היו שני ילדים מהמגזר, היו ביחד בגן, חגגו את החגים, למדו את החגים - - -
<אמנון בארי-סוליציאנו: איזה חגים?
<אלכס גדלקין: החגים היהודיים.
<אלכס גדלקין: ותאמין לי, גם במסיבת הסיום בסופו של דבר באו ושרו את השירים וגם נר של חנוכה, אפילו ילד מהמגזר רצה שאבא שלו ידליק נר.
<אלכס גדלקין: אם אנחנו מדברים על שילוב ועל דו קיום, זה דו הקיום האמיתי, יילכו לאותם בתי ספר, והולכים, ויש מלא דוגמאות, כל החוגים, קייטנות, באותה שכונת כרמים, ש-85%-90% מהתושבים הם מהמגזר, קיים מתנ"ס ש - - -
<קריאה: מה זה שייך לבית ספר?
חנין זועבי: הדברים שלו מובנים.
עמרם מצנע: עורך דין עותמאן, בבקשה.
עמרם מצנע: בקיצור, אני מבקש, כי אני רוצה לתת זמן גם לראש העיר אחר כך.
<נדאל עותמאן: אני ממרכז מוסאווה ואני מנהל המטה למאבק בגזענות בישראל.
<נדאל עותמאן: אני במיוחד הוספתי את התואר השני, כי, אדוני, מדובר כאן בתופעה נוספת של גזענות שאדוני, ואני מברך, לא היסס בחודשים האחרונים להביא נושאים אלה לדיון על שולחנה של הוועדה.
<נדאל עותמאן: זה עוד דיון המובא היום ואני לא רוצה להעביר את האווירה מאווירה של דיון על חינוך לדיון על גזענות, אבל בבסיס של ההחלטות של העירייה, של ראש העיר, שהוא גם מככב בסרטים אחרים במידה זו או אחרת, הקשורים לאמירות גזעניות והתבטאויות גזעניות שחוזרות על עצמן ושהוא חוזר ומתבטא בהן פעם אחר פעם.
<נדאל עותמאן: אין כאן זכות של ראש עיר לבוא ולהגיד ש'אני לא רוצה להקים בית ספר ממלכתי בתוך העיר שלי לקבוצת ציבור מיוחדת, ספציפית', שהיא מונה כ-20% מתושבי העיר.
<נדאל עותמאן: בנייר העמדה שהעברנו אנחנו גם נכנסנו לטיעונים משפטיים, שאם תבוא העת וניאלץ נעלה אותם בפני בית המשפט, אבל כאן אנחנו לא רוצים להעלות טיעונים משפטיים, זה לא המקום להעלות טיעונים משפטיים, כאן מדובר בתופעה שחוזרת על עצמה, שראש העיר, שגם הבחירות מתקרבות והוא רוצה שוב לככב ולתפוס את העמדה של הגזען שלא מפסיק להתבטא באמירות גזעניות, על מנת למשוך את הקול היהודי שיכול להצביע לגורם קיצוני שמביא את המקום הזה, גם את הארץ, בכללותה, וגם את נצרת עילית, למקום לא רצוי שהתושבים הערביים לא רוצים להביא אותו לשם.
<נדאל עותמאן: אותם תושבים בנצרת עילית שבחרו לחיות שם ולהיות תושבים של המקום, הם בחרו להיות חלק מהמקום, הם בחרו להיות חלק מהתושבים - - -
<שמעון גפסו: חלק מהעיר היהודית.
<שמעון גפסו: כן, חלק מעיר יהודית.
<נדאל עותמאן: המדינה עצמה עד עכשיו מוגדרת יהודית ודמוקרטית.
<שמעון גפסו: אמת.
עמרם מצנע: חברים, אני מבקש לא להתחיל ויכוח, יש מספיק סיבות - - -
<נדאל עותמאן: התעוזה ואפילו מעבר לכך, מילה אחרת, חוצפה.
<נדאל עותמאן: לבוא ולהגיד ש'אני לא רוצה תושבים ערבים בעיר שלי', זו חוצפה ממדרגה ראשונה.
<שמעון גפסו: בחיים לא אמרתי את הדברים האלה.
<שמעון גפסו: אני מבקש ממך שתבדוק את הדברים לפני שאתה מדבר.
<שמעון גפסו: אתה תשמע אותי אומר בדיוק מה שאני אומר פה, מעל גלי האתר, ואין לי שום חשש.
<שמעון גפסו: זאת המדינה שלי, אני נולדתי בטוניסיה, חביבי, אני באתי לפה - - - בטח לא אתה תגיד לי מה זה יהדות וציונות.
<שמעון גפסו: ואם להגיד מדינת ישראל היא מדינה יהודית ודמוקרטית זו גזענות, אז אני גזען.
עמרם מצנע: אם אתם רוצים שהדיון הזה יתנהל כמו שצריך, אני מבקש להימנע מקריאות ביניים.
עמרם מצנע: זו ועדת חינוך, נא להתנהג בהתאם.
<נדאל עותמאן: כשמדברים על חינוך מדברים על זכות בסיסית.
<נדאל עותמאן: כאן יש פגיעה ישירה, יסודית, בזכות יסוד.
<נדאל עותמאן: לכן אני מבקש שהוועדה לא תיתן עוד יד לפעולות של ראש העיר שרוצה למשוך את כל תשומת הלב אליו בתקופה הספציפית הזו ושתצא מכאן המלצה ברורה להקמת בית ספר יסודי צומח ממלכתי בתוך העיר נצרת עילית, ושיתאפשר שם המשך חיים משותפים, של ערבים ויהודים, ואין לנו עניין להפוך את המקום למקום אחר, יש לנו עניין שהערבים והיהודים בעיר נצרת עילית יחיו ביחד ויוכלו לבנות עתיד משותף יותר ברור וצומח.
עמרם מצנע: קרן אברהם, בבקשה.
<אמנון בארי-סוליציאנו: אני רוצה לדבר דקה על נושא מדיניות, לצאת רגע מנצרת עילית.
<אמנון בארי-סוליציאנו: נצרת עילית, על פי הגדרות למ"ס, על פי הגדרות פורמליות של המדינה, היא עיר מעורבת.
<אמנון בארי-סוליציאנו: היא עיר מעורבת.
<שמעון גפסו: שלילי.
<אמנון בארי-סוליציאנו: היא עיר מעורבת בדיוק כמו כל עיר מעורבת אחרת, ובדיוק כמו שבעכו, ברמלה, בלוד, בערים אחרות, יש בתי ספר ערביים, בנצרת עילית כעיר מעורבת ובערים מעורבות אחרות, כמו מעלות תרשיחא, צריכים להיות מוסדות ושירותים שנותנים מענה לאוכלוסייה הערבית בעיר הזאת.
<אמנון בארי-סוליציאנו: המספרים שמוצגים הם מספרים לא נכונים, משום שיש בעצם שותפות אינטרסים בין הנקלטים לבין הקולטים, שלא להירשם.
<אמנון בארי-סוליציאנו: זה טוב, תדמיתית, כמו שנאמר פה באופן כל כך מצמרר, וזה טוב גם לאנשים שנקלטים, לאוכלוסייה הערבית, משום שהיא רוצה לשמור על זיקה עם עיר או עיירת או כפר המוצא שלה, כדי להיות בין השאר מסוגל לקבל שירותים, שירותי קבורה, שירותי חינוך, כל שירות אחר.
<אמנון בארי-סוליציאנו: כך ששני הצדדים פה משתפים פעולה עם תת ספירה.
<אמנון בארי-סוליציאנו: כעיר מעורבת צריכה להיות מדיניות ממשלתית מה זה אומר, מה זה אומר מבחינת חינוך ושירותים אחרים.
<אמנון בארי-סוליציאנו: אני לא נכנס לזה עכשיו כי זה דיון בוועדת החינוך, אבל עיר מעורבת צריכה לתת שירותים לאוכלוסייה הערבית, מהעריסה עד הקבר, כולל חינוך.
<אמנון בארי-סוליציאנו: זה לא יכול להיות פררוגטיבה או גחמה של אדם כזה או אחר, זה לא תלוי פרסונה.
<אמנון בארי-סוליציאנו: המדינה, הממלכה, הריבון, צריך להחליט איך נראית עיר מעורבת בישראל ומה השירותים שהיא נותנת לאלה ולאלה וגם ביחד.
<אמנון בארי-סוליציאנו: אפרופו גם ביחד, אם במערכת החינוך העברית, דוברת העברית, בנצרת עילית, עיר מעורבת, רוצים הורים לשלוח גם את ילדיהם הערביים, נהדר, אבל שוב, צריכה להיות מדיניות מה זה אומר.
<אמנון בארי-סוליציאנו: מה אומר גן ילדים?
<אמנון בארי-סוליציאנו: מה זה אומר כל החגים?
<אמנון בארי-סוליציאנו: חוגגים את כל החגים בעיר מעורבת, את חג עיד אל פיטר עכשיו יחגגו?
<אמנון בארי-סוליציאנו: את חג אל אדחא יחגגו?
<אמנון בארי-סוליציאנו: יציינו אותו?
<אמנון בארי-סוליציאנו: יגידו לילד, או שרק אם הוא מדליק נר זה אומר שככה זה צריך - - -
<קריאה: גם לא יסגרו את בית הספר.
עמרם מצנע: חברים, אני מבקש, זה לא מועצת עיריית נצרת עילית פה.
<אמנון בארי-סוליציאנו: השורה התחתונה, זה לא יכול להיות פררוגטיבה של אדם כזה או אחר, פוליטיקאי שנבחר, זה לא תלוי פרסונה, צריכה להיות פה איזה שהיא אמירה של המדינה, גם מהוועדה הזאת - - -
<אמנון בארי-סוליציאנו: אנחנו הכנו סרטון של שלוש דקות, שבין השאר ראש העיר אומר בו משהו, אבל אני חושב שחשוב שנראה את זה.
<אמנון בארי-סוליציאנו: (הקרנת סרטון).
עמרם מצנע: ראש העיר, בבקשה.
אחמד טיבי: מקובל, אדוני היושב ראש, שאחד היוזמים מדבר לפני המשיבים.
<שמעון גפסו: אחד היוזמים דיברה לפני שאתה הגעת, אדוני.
חנין זועבי: היוזמת דיברה.
<שמעון גפסו: היוזמת דיברה, לפני שאתה הגעת, אדוני, חבר הכנסת.
עמרם מצנע: ראש העיר, מי שמנהל את הדיון זה אני.
עמרם מצנע: חבר הכנסת אחמד טיבי הוא בין היוזמים לדיון הזה, בבקשה.
אחמד טיבי: אני לא מתחרה למי יש יותר גדול, אז תירגע.
אחמד טיבי: אדוני יושב ראש, ההגדרה של עיר מעורבת היא הגדרה מספרית, כאשר שני תתי אוכלוסייה השייכים ללאומים שונים, שני לאומים, גרים באותו יישוב.
אחמד טיבי: למשל בלוד, למשל ברמלה.
אחמד טיבי: נדמה לי שבנצרת עילית שיעור הערבים הוא גדול יותר מאשר ביישובים אחרים גם.
אחמד טיבי: שם לאף אחד אין בעיה להתכחש למציאות של מה שקרוי עיר מעורבת.
אחמד טיבי: האמת היא שלמרות שקיבלתי פניות מתושבים ערביים בנצרת עילית חככתי בדעתי אם בתקופה של ערב בחירות אני צריך ליזום דיון כזה, אבל נעניתי לבקשה, כי אני בטוח שכשמועמד לראשות עיר, ראש עיר מכהן מועמד לראש עיר, הוא ינסה בצורה תיאטרלית לעשות הכול, גם להביא איתו מצלמות וידאו וכדומה, להשתמש בנו כתפאורה לבחירות ההולכות וקרבות, אבל כנראה שזה המחיר, לצערי הרב, ולכן בכל זאת החלטתי לעשות מעשה ולהיענות לבקשה של חלק מהתושבים.
אחמד טיבי: הזכות להיות חלק ממערכת החינוך היא זכות יסוד של כל אזרח, הזכות לייחוד תרבותי היא זכות יסוד של כל אזרח ולכן הקמת בית ספר ערבי, אני לא יודע למה ראש העיר שהתבטא בצורה הזאת 'לעולם לא יוקם בית ספר ערבי', מתבטא כמו שהוא מתבטא.
אחמד טיבי: מקובל להגדיר התבטאות כזאת כהתבטאות גזענית, אבל היא - - -
יוני שטבון: מה הקשר לגזענות עכשיו?
יוני שטבון: הוא אומר שיש בית ספר יהודי ויהיה לכולם אפשרות ללמוד, מה - - -
אחמד טיבי: אגב, יש אנשים - - - או שאתה מיתמם, או שאתה - - -
יוני שטבון: אני לא מבין את השאלה או את - - -
אחמד טיבי: מקובל בעולם, אדוני היושב ראש, שאנשים גזעניים, אנשים שמבצעים פרקטיקה גזענית, תמיד יש להם הסבר, הוא הסבר שמשכנע חלק מהציבור, אבל משכנע אותם הרבה.
אחמד טיבי: תאר לעצמך שבמקום מסוים יש 20% מהאוכלוסייה שהם יהודים וקם ראש עיר ואומר 'לעולם לא יוקם בית ספר יהודי ביישוב שלי'.
אחמד טיבי: מה היה קורה לדובר הזה?
אחמד טיבי: מה היה קורה?
אחמד טיבי: הוא לא היה שורד יום אחד בתפקיד.
אחמד טיבי: אלי ויזל היה מוציא הודעה, נתניהו היה מגיב מכאן והכנסת הייתה יוזמת דיון דחוף.
אחמד טיבי: אין הסברים לגזענות.
אחמד טיבי: לכן כאשר יש 17% עד 20%, כמעט 2,000 תלמידים, הם זקוקים למערכת חינוך, לבית ספר בשפת אימם.
אחמד טיבי: ראיתם כאן סרטון, דר' שוקרי שיזם מאז ומתמיד את הרעיון, קבוצות התארגנו ביישוב כדי לקבל את הדבר שנראה כל כך בינארי, כל כך אלמנטרי, כל כך אמפירי, ברור.
אחמד טיבי: הם לא תיארו לעצמם שתהיה התנגדות עם הסבר כזה.
אחמד טיבי: אגב, מי שרוצה ללכת לבית הספר היהודי שיילך, אף אחד לא כופה עליו, אם יוקם בית ספר ערבי, לא בנצרת עילית, לא בחדרה וגם לא ביישובים ערביים.
אחמד טיבי: אגב, ביישובים ערביים יש בתי ספר ערביים ויש תלמידים שיוצאים ללמוד ביישוב השכן, שהוא יישוב ערבי, בחירה חופשית.
דב חנין: או יישוב יהודי.
אחמד טיבי: או ביישוב יהודי.
אחמד טיבי: לכן הבחירה הזאת והשירות הזה צריך להינתן לאזרח והאזרח הוא מי שמכריע ולקהילה כקולקטיב.
אחמד טיבי: האמת היא שלא צריך, קל לחברה מסוימת להתעסק בדמויות צבעוניות שנכון וקל להדביק להם תווית של גזען, אבל מה נלין על גפסו, שמתגאה שהוא גזען?
אחמד טיבי: מדינת ישראל עצמה אומרת 'לא תקום אוניברסיטה ערבית במדינת ישראל'.
אחמד טיבי: המדינה.
אחמד טיבי: הנה, אני תוקף את האסטרטגיה, יותר מאשר את המקרה הפרטי.
אחמד טיבי: לכן זו גם החלטה גזענית וזו גם החלטה גזענית.
אחמד טיבי: צריך לתקוף גם את זה וגם את זה, לטפל ברמה הפרטנית הקטנה והחשובה לכל אזרח בנצרת עילית, וגם ברמה המקרוסקופית, אדוני היושב ראש.
<שמעון גפסו: תודה רבה.
<שמעון גפסו: אני חושב שבתשובותיו של חבר הכנסת אחמד טיבי יש הרבה מאוד תשובות למה שאני הולך להציג.
<שמעון גפסו: בראש ובראשונה אני רוצה להכריז קבל עם ועדה שנצרת עילית היא עיר יהודית.
<שמעון גפסו: נצרת עילית בונה עכשיו 3,000 יחידות דיור לאוכלוסייה החרדית שמגיעה עד - - -
אחמד טיבי: אבל יהיה בה - - -
<שמעון גפסו: רק שנייה, אני לא הפרעתי לך, חבר הכנסת, אני לא חבר כנסת, אני רק מבקש שתאפשר לי לדבר.
<שמעון גפסו: תודה.
<עאאודה שוקרי: אבל אתה חותר להיות, לא?
<שמעון גפסו: דר' שוקרי, אתה גם קורא מחשבות?
<עאאודה שוקרי: אני פסיכולוג, בין היתר.
עמרם מצנע: חבל שאתם תפריעו.
<שמעון גפסו: אני חוזר ואומר, נצרת עילית היא עיר יהודית ואנחנו מחויבים לתת שירות לכל מי שגר בה.
<שמעון גפסו: מעולם לא גירשנו שום תושב ערבי, ההיפך הוא הנכון, כל בן אדם שבא ורוצה להקים את ביתו בנצרת עילית מקבל את מלוא הסיוע בעיריית נצרת עילית וכמובן זאת מדיניות שלנו.
<שמעון גפסו: מעבר לנצרת עילית, במרחקים קצרים מאוד, כמו שעוד תראו עוד דקה במצגת, יש בתי ספר ערביים שמספקים את כל השירותים.
<קריאה: גם יהודיים יש, אז שהיהודים - - -
<שמעון גפסו: רק שנייה.
<שמעון גפסו: קרן אברהם, אני לא הפרעתי ואני חושב שיש לנו מספיק עימותים טלוויזיוניים, אם תרצה, וגם את זה אין לי שום בעיה לעשות, אבל זה לא המקום ואני חושב שצריך לכבד את הוועדה הזו.
<שמעון גפסו: אז אני אציג עכשיו את המצגת בקצרה.
<שמעון גפסו: כפי שאני אומר, מדובר פה בילד שקוראים לו אמיר שחאדה, ויש כאלה יותר מ-100 ילדים שלומדים במערכת בנצרת עילית.
<שמעון גפסו: אנחנו מאוד מעריכים ומכבדים אותם, הילדים האלה גם יוצאים מאוד מוצלחים והם מחוברים היטב לקהילה ולחברה.
<עאאודה שוקרי: אתה מתכוון מחוץ לעירייה?
עמרם מצנע: אני מבקש לא להעיר, כי אני אצטרך להוציא אותך.
<שמעון גפסו: זה נכון שהוא גם שכן שלי וגם אבא שלו עובד בעירייה, זה גם נכון, אבל בכל זאת זה פשוט ילד קטן ואני לא יכול להציג כל ילד קטן, אז הוא לומד בבית ספר לתקשורת, שולט בשפה העברית בצורה מצוינת ובשפה הערבית בצורה מצוינת.
<שמעון גפסו: פה, בפרויקט משותף שהם עשו, זה בעיניי דו קיום אמיתי.
<שמעון גפסו: נצרת עילית מחויבת, כפי שאמרתי, להעניק חינוך והשכלה לכל תושביה.
<שמעון גפסו: כמות התושבים בנצרת עילית היא 50,000 תושבים, יש בנצרת עילית 43 גנים, מתוכם 4 גנים רק בערבית, ואני חייב לציין, 9 בתי ספר יסודיים ושני בתי ספר על יסודיים של 12 כיתות.
<שמעון גפסו: על פי החלטת ותפיסת העולם של משרד החינוך ושר החינוך, נצרת עילית ונצרת נרשמים באזור אחד, על מנת שאותם שירותים שלא ניתנים בנצרת עילית יוכלו להינתן במקום שהוא במרחק גיאוגרפי קצר מאוד.
<שמעון גפסו: האוכלוסייה הערבית בנצרת עילית מונה כ-17.9% של האוכלוסייה.
<שמעון גפסו: בקרב המצביעים זה הרבה פחות, בקרב המצביעים זה 14%, אבל זה כבר שיקול אחר, כי אנשים - - -
עפו אגבאריה: זה כמו בכלל האוכלוסייה.
<שמעון גפסו: לא, בכלל לא.
<שמעון גפסו: השיקול הוא אחר, אני מוכן גם להסביר.
<שמעון גפסו: הרבה מאוד תושבים רשמו את עצמם בנצרת על מנת להשפיע שם בבחירות המוניציפאליות.
<שמעון גפסו: זאת התשובה האמיתית.
<שמעון גפסו: רבותיי, אני יודע ממשרד הפנים, אבל זה לא הנושא.
<שמעון גפסו: אני רוצה להראות לכם.
<שמעון גפסו: זאת מפה, המרחק מקצה האחד לקצה השני של המפה, מהקצה הימני, המסגרת, למסגרת השמאלית, הוא 5 קילומטרים, פה ממוקם מרכז נצרת עילית וזו נצרת.
<שמעון גפסו: הנקודות האדומות הן בתי הספר, בסך הכול מדובר במרחקים קצרים של כ-2.5 קילומטרים.
<שמעון גפסו: כל מועצה אזורית מסיעה מרחקים של 10, 15 קילומטרים, ולמועצה אזורית זה נחשב שום דבר.
<שמעון גפסו: חשוב לציין שמתוך 1,756 תלמידים שלומדים, אני הוצאתי את החינוך המיוחד שלומד בכל מיני מסגרות אחרות, במסגרות רגילות 83% מאותם תלמידים, שהם 1,458 תלמידים, לומדים בבתי ספר פרטיים ורק 17% לומדים בבתי ספר ממשלתיים.
<שמעון גפסו: כל הנתונים האלה כמובן נלקחו מנתוני אגף החינוך של עיריית נצרת עילית שנותן שירותים לכולם.
<שמעון גפסו: בנצרת עילית, כפי שאמרתי, קיימים 4 גנים ערביים הנותנים מענה לכלל האוכלוסייה של ההורים שרוצים שהילדים שלהם ילמדו בגנים ערביים.
<שמעון גפסו: יש יותר ויותר בשנים האחרונות אוכלוסייה שמעוניינים שהילדים שלהם יהיו לא בגן ערבי, בגן ממלכתי רגיל.
<שמעון גפסו: עיריית נצרת עילית מפעילה מערך היסעים בתקן ה-GIS שנקבע על ידי משרד החינוך.
<שמעון גפסו: זאת אומרת כל תלמיד שהמרחק שלו הוא מעל X מטרים מגיעה לו הסעה, הוא מקבל כרטיסייה ואנחנו שדרגנו את זה באמצעות כספים של העירייה לכרטיסייה של חופשי חודשי כך שיוכל לעשות בה שימוש גם אחר הצהריים.
<שמעון גפסו: לא נאמר פה, אבל כמובן בשכונה שהיא שכונה ערבית אנחנו גם מקיימים מתנ"ס עם פעולות תרבות, מה שלא היה בחמש השנים האחרונות.
<שמעון גפסו: פעילות תרבות מאוד פעילה, גם בתחום הספורט, גם בתחום הקהילה, גם באוכלוסייה המבוגרת והקשישים.
<שמעון גפסו: עיריית נצרת עילית מעבירה לבתי ספר חיצוניים תשלומים שמגיע להם בגין חינוך ואנחנו העברנו מתחילת השנה כ-2 מיליון שקלים לאותם בתי ספר.
<שמעון גפסו: אני גם צירפתי לך בחומר שהעברתי לך את הטבלה של הנהלת חשבונות.
<שמעון גפסו: תפיסת העולם שלנו: אין כל הצדקה לפתיחת בית ספר ערבי בנצרת עילית.
<שמעון גפסו: בהסתמך על כך שההורים גם לא מעוניינים להעביר את ילדיהם לבתי הספר ממלכתיים במגזר.
<שמעון גפסו: בתי הספר הממוקמים בעיר נצרת או בריינה נמצאים במרחק קצר מאוד, חלק גדול מהתלמידים שגרים בשכונת הכרמים בנצרת עילית הולכים ברגל, שזה מרחק של 400 מטר, לבית הספר, ולומדים בבית ספר בריינה או בנצרת.
<שמעון גפסו: זה פשוט הרבה יותר קל.
<שמעון גפסו: אם היינו לדוגמה מעבירים אותם להר יונה בנצרת עילית, המרחק הוא 5 קילומטרים, שתבינו על מה אנחנו מדברים.
<שמעון גפסו: כפי שאמרתי, לצד מערך היסעים שהעירייה מפעילה, כמובן בתקן ה-GIS.
<שמעון גפסו: כ-50% מכלל התלמידים בנצרת עילית הם דוברי רוסית ולא פעם אחת נתקלתי בבקשה להקים בית ספר רוסי בנצרת עילית.
<שמעון גפסו: באותה מידה, באותה נחישות, אני גם אמרתי בסרטון, אם תחפשו ביוטיוב, קרן אברהם, תמצאו שאמרתי גם 'לעולם לא יוקם בית ספר רוסי בנצרת עילית', ואין לי שום דבר נגד הרוסים.
<שמעון גפסו: סגני הוא רוסי פה וגם הוא מתנגד להקמת בית ספר רוסי בנצרת עילית.
עפו אגבאריה: אבל זה לא אותו דבר.
עמרם מצנע: תהיה לך זכות דיבור, תדבר.
עפו אגבאריה: אבל ההשוואה היא לא נכונה.
עמרם מצנע: אבל תדבר כשתהיה לך זכות דיבור.
<שמעון גפסו: לסיכום, אדוני, אני אעשה את זה בקצרה.
<שמעון גפסו: אני מרגיש שלכאורה יש איזה שהיא כוונה לעשות פרס או לינץ', הדבר הזה כמובן לא משפיע עליי בכלל.
<שמעון גפסו: תפיסת עולמי היא כפי שהיא, וכפי שאותם תלמידים חרדים שלומדים כרגע בנצרת עילית, ומדובר בעשרות רבות, מוסעים לבתי ספר בעפולה ובמגדל העמק, כי אנחנו לא יודעים לתת להם את אותם מענים שהם רוצים, באותה מידה אנחנו מציעים לאותם הורים, בואו תשתלבו בנצרת עילית, יש לנו מערכות טובות מאוד, אנחנו לא כופים את הדעת בבתי הספר, אלה בתי ספר ממלכתיים ואדוני היה ראש עיר, הוא יודע מצוין מה זה בית ספר ממלכתי.
חנין זועבי: אין הגדרה של חינוך רוסי, אבל יש הגדרה של חינוך ערבי.
<שמעון גפסו: גברתי, יש גם הגדרה של חינוך רוסי.
חנין זועבי: ברוסיה.
<שמעון גפסו: אני מבין שהדיון טעון וזה בסדר, אבל כפי שאין קופת חולים ערבית ואין בנק ערבי, בעצם יש בנק ערבי אבל אין בנק ערבי בנצרת עילית, אין צורך להפריד בין ילדים על פי מגזר, דת, שפה.
<קריאה: אז תעשה בתי ספר מעורבים - - -
עמרם מצנע: חברים, תנו לראש העיר לסיים.
<שמעון גפסו: תודה רבה ואני רוצה לומר לכם שכל הלחץ וכל האמירות, וזה שכיניתם אותי גזען, ואני רוצה לומר מה ששמעתם, ואני אומר את זה בצורה מאוד ברורה פה, כל עוד אני ראש עיר לא יוקם בית ספר ערבי בנצרת עילית, תודה רבה.
עמרם מצנע: אני מבקש לשמוע את עמדת משרד החינוך.
<רבקה וישניה: מנהלת המחוז מתנצלת, בשל לימודים נבצר ממנה להגיע ואני אקרא את ההתייחסות של משרד החינוך.
<רבקה וישניה: בעקבות הפנייה של האגודה לזכויות האזרח הישראלי בעניין פתיחת בית ספר ערבי בנצרת עילית זימנה מנהלת המחוז ישיבה עם ראש העיר נצרת עילית לדון בנושא.
<רבקה וישניה: הדברים המרכזיים שאני רוצה להדגיש הם אלה: אזור המיפוי, כפי שאושר על ידי מינהל הפיתוח במשרד החינוך, על פי בקשת הרשויות המקומיות נצרת ונצרת עילית נקבע כאזור מיפוי אחד.
<רבקה וישניה: המשמעות של זה, לפיכך, זה שתלמיד מהמגזר הערבי, הגר בנצרת עילית, יכול לבחור ללמוד בבתי ספר ממלכתיים בנצרת עילית או לחילופין בבתי ספר ממלכתיים בנצרת.
<רבקה וישניה: משרד החינוך משתתף בעלות ההסעות של התלמידים שגרים בנצרת עילית ומעוניינים ללמוד בנצרת.
<רבקה וישניה: בעיר נצרת מגוון רחב של בתי ספר המאפשרים מענה חינוכי הולם.
<רבקה וישניה: ישנם 13 בתי ספר יסודיים רשמיים, 6 חטיבות ביניים, 3תיכונים, 3 חטיבות עליונות, 19 בתי ספר מוכרים שאינם רשמיים בפיקוח של משרד החינוך, 7 בתי ספר לחינוך מיוחד ועוד בית ספר למחוננים.
<רבקה וישניה: על פי הנתונים שמצויים שבידינו בתי הספר הממלכתיים בנצרת יכולים לקלוט תלמידים נוספים לבתי הספר.
<רבקה וישניה: הטענה שאין מקום היא אינה לאור הנתונים.