GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מחמד חיאדרי: אני אומר, מדינה, ממשלה שמכבדת את עצמה, מוכרת כל דבר, כל הנכסים, חוץ מבתי הספר.
<מחמד חיאדרי: תודה רבה.
עמרם מצנע: תודה לך.
ג'מאל זחאלקה: תודה רבה כבוד היושב ראש.
ג'מאל זחאלקה: אני הקשבתי לדו"ח וראיתי שיש שיפור בתשומות ובהשקעה של משרד החינוך מבחינת כספים, מבחינת חלוקה, אבל התוצאות הן עדיין לא מספקות.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שצריך לראות מה הבעיה.
ג'מאל זחאלקה: אני יכול לתאר מצב שבו נשפך הרבה כסף אבל לא היתה שום תוצאה.
ג'מאל זחאלקה: תארו לעצמכם בית ספר שיש בו מנהל גרוע ומורים גרועים, ותעשה מה שאתה רוצה, לא יעזור שום דבר.
ג'מאל זחאלקה: תעשה כל מה שאתה רוצה.
ג'מאל זחאלקה: לכן אני חושב שהגיע הזמן שמשרד החינוך יחשוב קצת מחוץ לקופסא.
ג'מאל זחאלקה: הבעיה נראית מול עינינו והפתרון גם נמצא.
ג'מאל זחאלקה: לא פתרון שאיננו.
ג'מאל זחאלקה: פעם היו מביאים תלמידים שגמרו תיכון להיות מורים, כי אין מורים.
ג'מאל זחאלקה: היום צריך לראות את המצב שיש לנו.
ג'מאל זחאלקה: 10,000 מורים שלא עובדים ומחפשים עבודה ורוצים ללמד.
ג'מאל זחאלקה: מהם אפשר לברור בצורה זו או אחרת את הכי טובים, להעביר אותם למערכת ולהוציא מהמערכת מורים שחוקים.
ג'מאל זחאלקה: זה נראה מסורבל, זה נתקל גם בהסתדרות המורים.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שצריך לראות את טובת התלמיד.
ג'מאל זחאלקה: אם לא משקיעים בעניין של המורים, חבל על הכסף.
ג'מאל זחאלקה: אם לא משפרים את רמת ההוראה, חבל על כל השקעה, כי אם תביא את המעבדה הטובה ביותר, זה לא יעזור.
ג'מאל זחאלקה: זה פשוט לא יעזור.
ג'מאל זחאלקה: לכן צריך, אם יש השקעה, לעשות השקעה נבונה.
ג'מאל זחאלקה: השקעה נבונה היום אומרת ככה, זו הצעתי, לחוקק חוק של פנסיה מוקדמת, להוציא מהמערכת אלפי מורים שחוקים שאומרים, אנחנו לא רוצים ללמד.
ג'מאל זחאלקה: לא להכריח אף אחד.
ג'מאל זחאלקה: זה בחירה.
ג'מאל זחאלקה: מי שאומר, אני לא רוצה ללמד, אני שחוק, אני נגמרתי, נגמרו לי הבטריות.
ג'מאל זחאלקה: מורה חדש, בחורה צעירה, למדה שיטות לימוד חדשות, עם מרץ, עם דם חדש.
ג'מאל זחאלקה: אתה מזרים דם חדש, אתה מטלטל את המערכת.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו לא נפתור את הבעיה של החינוך הערבי אם אנחנו משתמשים באותם כלים.
ג'מאל זחאלקה: צריך להכניס למערכת הזאת כלים חדשים.
ג'מאל זחאלקה: אם מעכשיו, כאשר יש שיפור מסוים, זה עדיין לא זה.
ג'מאל זחאלקה: צריך לטפל בצורה שורשית בעניין המורים.
ג'מאל זחאלקה: נקודה שנייה שצריך לטפל בה זה הבעיה של הבנים.
ג'מאל זחאלקה: הבעיה של הבנים היא לא רק באוניברסיטאות שיש לנו היום 60% בנות, 40% בנים.
ג'מאל זחאלקה: ההצלחה בבגרות היא פער אדיר.
ג'מאל זחאלקה: גם במיצ"ב וגם בכיתה ג' אפילו, הבעיה מתחילה.
ג'מאל זחאלקה: אני קורא לך לקרוא את הדו"ח שאני הזמתי מהממ"מ בשנה שעברה על פערים בין בנות לבנות.
ג'מאל זחאלקה: יש פה דברים מאירי עיניים.
ג'מאל זחאלקה: הבעיה מוארת כאן.
ג'מאל זחאלקה: צריך לטפל בה.
ג'מאל זחאלקה: משרד החינוך עם גופים אחרים, אם זה הרווחה, רשויות מקומיות, לתת לנו איזושהי חבילה של פתרונות.
ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שהפתרונות האלה, רובם הם מחוץ לבית הספר, חלק גדול מהם, אבל אפשר לפתור את הבעיה.
ג'מאל זחאלקה: זה לא דבר לא פתיר.
ג'מאל זחאלקה: ככה אפשר לעשות שינוי גדול.
ג'מאל זחאלקה: דבר שלישי, אני רוצה לדבר על הממשק בין בית ספר תיכון לבין אוניברסיטה.
ג'מאל זחאלקה: זה אומר שני דברים, כי אני לא רוצה עכשיו לתת הרצאות גדולות בנושא הזה.
ג'מאל זחאלקה: לתת הכוונה במודע.
ג'מאל זחאלקה: בית הספר האורתודוכסי בחיפה כל שנה עושה איזה הפנינג בקשר להכוונה ללימודים אוניברסיטאיים.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שהגיע הזמן להטמיע את עניין ההכוונה בתוך מערכת החינוך.
ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע איך עושים את זה בצורה מסודרת, אבל לתת איזושהי הכוונה לתלמידים, במיוחד התלמיד הערבי כשהוא גומר תיכון, ישר לאוניברסיטה.
ג'מאל זחאלקה: הוא אפילו לא הולך 3 שנים לצבא או משהו כזה, ולכן צריך לתת לו הכוונה בתוך המסגרת של בית הספר.
ג'מאל זחאלקה: דבר שני, עוד כל יש פסיכומטרי, צריך להכניס את הפסיכומטרי לבתי הספר ביישובים החלשים, כי ההשקעה היא ענקית ומשפחות עניות לא יכולות בזה.
ג'מאל זחאלקה: גם בזה אני חושב שאפשר לשרת את הבעיה.
ג'מאל זחאלקה: יש לנו היום לפי דו"ח ות"ת 10,000.
ג'מאל זחאלקה: אני קורא למשרד החינוך ליישם את אותם חלקים בדו"ח הות"ת על הנגשה של החינוך הגבוה לציבור הערבי, שנוגעים לבתי ספר תיכוניים.
ג'מאל זחאלקה: זה דברים קטנים שיכולים לעשות אפקט פרפר, לתת תוצאות גדולות.
עמרם מצנע: פרופסור מחמוד חליל, נשיא מכללת סכנין.
<מחמוד חליל: אני מצטרף לברכות על הדיון.
<מחמוד חליל: דובר על סוגיות שאני חושב מן הראוי להתייחס כדי להבהיר את התמונה.
<מחמוד חליל: נאמר כאן לגבי איכות ההוראה ומכללות, והסוגיה הזאת אני חושב שמן הראוי להתייחס אליה.
<מחמוד חליל: עניין איכות ההוראה, אני רק רוצה להבהיר שבנתונים של הקבלה של התלמידים למכללות מהמגזר הערבי, אני מדבר גם על שלושת המכללות מהמגזר הערבי ולא רק על מכללת סכנין.
עמרם מצנע: מי הן?
<מחמוד חליל: מכללת סכנין, מכללת אל קסאמי ומכללה ערבית חיפה.
<מחמוד חליל: בשלושתן הממוצע של הקבלה ללימודים הוא מעל הממוצע הכללי של מערכת החינוך מהמגזר היהודי, כך שנתוני הקבלה של המורים, אי אפשר לטעון שהמורים הם פחות טובים.
<מחמוד חליל: אני רוצה להבהיר את הנקודה הזאת.
עמרם מצנע: אפשר להגיד שנתוני הקבלה יותר גבוהים.
עמרם מצנע: זה עוד לא אומר על איכות ההוראה.
<מחמוד חליל: זה מה שאני רוצה להגיע.
<דלית שטאובר: מה ממוצע הקבלה שלכם?
<מחמוד חליל: 576.
<דלית שטאובר: ציון משולב או פסיכומטרי?
<מחמוד חליל: משולב.
<מחמוד חליל: לא רק זה, אם מתייחסים למה שנאמר גם כן בדו"ח לגבי ממוצא הבגרות במגזר הערבי וגם כן שהפסיכומטרי, נמוכים בהרבה מהמגזר היהודי, אז סביר להניח שאם אתם שמים אותם על אותו סולם, הסטודנטים שמתקבלים במגזר למכללות הערביות הם בהשוואה מסוימת טובים יותר.
<מחמוד חליל: מה שנכון וצריך להבהיר, שיש הבדל בין איכות המורים לבין איכות ההוראה.
<מחמוד חליל: על זה צריך לעמוד.
<מחמוד חליל: יש הבדל בין איכות המורה לבין איכות ההוראה.
עיסאווי פריג': מה זאת אומרת?
<מחמוד חליל: איכות ההוראה קשורה גם בהרבה דברים אחרים, במספר התלמידים בכיתות, בסביבה הלימודית, בחדרים, בתוכניות הלימודים, בתוכניות סל עשירות ומגוונות, ובנתון מאוד מעניין שאני לא שמעתי אותו, שיכול לפתור הרבה, גם עניין של אבטלת מורים שלא נגמרה כאן, וזה הנתון שמתייחס למספר התלמידים למשרת הוראה.
<מחמוד חליל: הנתונים שלפניי מהלמ"ס, ב-2010 מצביעים על פער בממוצע של כ-20% לטובת המגזר היהודי, זאת אומרת למשרת הוראה אחת במגזר היהודי יש פחות ב-20% תלמידים.
עיסאווי פריג': איך אתה מסביר שנתוני הבחינה של בוגר מכללה שניגש למשרת חינוך לבקש עבודה, נתוני הבחינה, יותר מ-50% נכשלים בבחינה בערבית, בוגרי המכללות.
עיסאווי פריג': איך אתה מסביר את זה?
<מחמוד חליל: אתה מתכוון לבחינה בשפה הערבית?
עיסאווי פריג': כן, של בוגרי המכללות.
<מחמוד חליל: היו גם תוצאות כאלה גם במגזר היהודי.
<מחמוד חליל: אני חושב שזה לא מוקד העניין.
עיסאווי פריג': אתה אומר שבהוראה, והמורים מצוינים.
עיסאווי פריג': אנחנו עומדים בסטנדרטים טובים.
עיסאווי פריג': אז פשוט מאוד איך אתה מסביר נתון כזה?
עיסאווי פריג': מורה מסיים במכללה.
עיסאווי פריג': 50% מהמורים נכשלים בבחינה.
<מחמוד חליל: אני יכול להתייחס למכללת סכנין בנקודה הזאת.
<מחמוד חליל: בתום 4 שנים הוראה אני מחייב בחינה בשפה הערבית.
<מחמוד חליל: מר עבדאללה חטיב יודע את זה והוא שותף לכל המהלכים האלה.
<מחמוד חליל: אנחנו עושים בחינות כניסה גם בשפה הערבית בתחילת שנת הלימודים, ממש עכשיו, ב-14 בחודש.
<מחמוד חליל: בסוף אני מוסיף בחינת סיום לשפה הערבית, לבדוק את טיב השפה לפני שהבוגר בעצם יוצא לשטח.
עיסאווי פריג': מה אחוז הנשירה אצלכם במכללה, לשם הדגמה?
<מחמוד חליל: 12%.
עיסאווי פריג': 12% מתחילים ולא מסיימים מסיבה מקצועית.
<מחמוד חליל: רק מקצועית.
<מחמוד חליל: אני חושב שאנחנו אחת מהמכללות המובילות בתחום הזה, כי אצלנו לא בקלות מסיימים עם תואר.
<מחמוד חליל: לא כל מי שנכנס יוצא עם תואר.
<מחמוד חליל: אם אנחנו משווים בין מספר התלמידים למשרת ההוראה במגזר היהודי ובמגזר הערבי, אני חושב שתידרשנה כ-8,000 משרות הוראה למגזר הערבי, ועל כן הנקודה הזאת היתה חשובה.
<מחמוד חליל: אני יכול גם להתייחס לנקודות אחרות שעלו אבל אני אסתפק בזה.
עמרם מצנע: חבר הכנסת מחמוד ברכה.
מוחמד ברכה: שלום לכולם, האמת שאם לחבר את הפגישה עם שר החינוך אתמול ועם הסקירה המאלפת של המנכ"לית היום, אנחנו בפני תמונה חדשה שאני מקווה שזה יתפתח לכדי עידן חדש.
מוחמד ברכה: יש כוונות, יש הצהרות, יש מחשבות, יש תוכניות.
מוחמד ברכה: יש גם כותרות שמתחיהן צריך לצקת הרבה פרטים.
מוחמד ברכה: אני חושב שיש את הפירוט של מכלול הבעיות והמטלות שצריך לעמוד בהן.
מוחמד ברכה: לדעתי יש במקביל את הכותרת האסטרטגית של היחס לחינוך הערבי, והוא לדעתי הקמת מינהל חינוך עצמאי בתוך משרד החינוך, שלא יהיה בדלני.
מוחמד ברכה: אני מדגיש, שלא יהיה בדלני ויהיה מן החצר האחורית של החינוך בישראל, אלא יהיה בתוך המכלול, בתוך הראיה אבל עם הערכים, עם הנרטיב, עם תוכניות הלימוד וכו', כל מה שמתבקש, כמובן לצד מזכירות פדגוגית.
מוחמד ברכה: אז יש את הדברים הפרטניים שהם דוחקים וחריפים ויש את הראיה האסטרטגית, שזה משתלב אגב עם עמדתו של שר החינוך כאן בוועדת החינוך בחודש מאי, על האוטונומיה התרבותית.
מוחמד ברכה: הדבר האחרון שאני מציע ליושב ראש הוועדה, לקיים התייעצות עם משרד החינוך ולפרוט את התכנית הזו לתקופות קצובות של זמן.
מוחמד ברכה: לייצר מצב של מעקב בתוך הוועדה, פעם, כל שלושה חודשים.
מוחמד ברכה: נראה איפה אנחנו עומדים.
מוחמד ברכה: כמובן בתאום עם משרד החינוך, לראות מה דחוף, מה דוחק וכו' וכו' ואז לייצר מנגנון פרלמנטרי של מעקב ושל ליווי ענייני.
מוחמד ברכה: הרוח היא טובה.
מוחמד ברכה: יהיה מאוד מאוד לא טוב, לא נעים או אפילו קטסטרופלי אם תהיה אכזבה לאחר מכן.
עמרם מצנע: ג'עפר פרח, מוסוואה.
<ג'עפר פרח: שוב, אנחנו מברכים על קיומו של הדיון בוועדה.
<ג'עפר פרח: יש לי כמה נקודות.
<ג'עפר פרח: אני לא יודע אם תהיה הזדמנות למנכ"לית להתייחס אליהן לגבי דברים ספציפיים.
<ג'עפר פרח: אני רוצה להתחיל עם החסמים בבינוי כיתות.
<ג'עפר פרח: אנחנו מרגישים שהיתה תזוזה אבל עדיין עיר כמו חיפה, בית ספר שצריך 4 מיליון שקל בשביל להרחיב, סוף סוף בית ספר ממלכתי שיש נהירה.
<ג'עפר פרח: אנחנו לא מצליחים לקבל את הכסף בנגב, אותו דבר.
עמרם מצנע: איזה בית ספר בחיפה?
<ג'עפר פרח: בית ספר חיוואר.
<דלית שטאובר: חיוואר יש שניים, יש אחד ציבורי.
<ג'עפר פרח: אני מדבר על הציבורי.
<ג'עפר פרח: יש שם מבנה לשימור.
<ג'עפר פרח: לגבי בינוי כיתות, יש חסמים שאנחנו מקבלים עליהם דיווחים של מנהל מקרקעי ישראל, של רשות, במיוחד בנגב, כולל בתי ספר שהיה סיור של הוועדה, בתי ספר שהוועדה ביקרה בהם, המצוינים, אבל אנחנו יודעים, שמענו על ההסעות של בתי הספר.
<ג'עפר פרח: יש בתי ספר גם בלי חשמל בנגב.
<ג'עפר פרח: איך מתכוונים לקדם את זה?
עמרם מצנע: גם הבית ספר המצוין שראינו, מודרני, שבתל אביב אין כאלה, לא מחובר לחשמל.
<ג'עפר פרח: לא מחובר לחשמל.
<ג'עפר פרח: הנושא השני, כלים לאבחון ופיתוח כלים להכוון תעסוקתי.
<ג'עפר פרח: הנושא הזה, גם כלי לאבחון,כל הכלים שקיימים הם לא כלים שפותחו בשפה הערבית לחינוך מיוחד ובנושא הכוון תעסוקתי אין כמעט כלים שפותחו וקיימים בתוך המערכת כדי לאפשר הכוון תעסוקתי בשפה הערבית עם י"ב, י"א.
<ג'עפר פרח: תקציב התרבות במערכת החינוך.
<ג'עפר פרח: אני מסתכל על התקציב של המשרד, אז אפרופו מינהל חינוך, כשמדברים על חינוך התיישבותי, ברור, יש 2.7 מיליארד שקל.
<ג'עפר פרח: חינוך תורני, יש כסף ברור ומסומן.
<ג'עפר פרח: כשאנחנו מדברים על החינוך הערבי אז אין כסף מסומן, אבל יש למשל תרבות יהודית, אז יש כסף מסומן.
<ג'עפר פרח: כמה כסף לתרבות הערבית קיים בתוך המערכת?
<ג'עפר פרח: בתוך הסיפור של טלוויזיה חינוכית, 107 מיליון שקל לטלוויזיה החינוכית.
<ג'עפר פרח: אין טלוויזיה חינוכית שמכוונת לשפה הערבית.
<ג'עפר פרח: כמה עובדים ערבים שם ואיך הטלוויזיה החינוכית פונה גם לילד הערבי?
<ג'עפר פרח: נושא של תמיכות.
<ג'עפר פרח: הנושא הזה לא טופל במשך השנים האחרונות.
<ג'עפר פרח: בדיקת כל מבחני התמיכות לעמותות: במבחן התוצאה תקציב התמיכות שמגיע לעמותות ערביות, אולי עמותות שפועלות בתוך החברה הערבית, הוא מזערי.
<ג'עפר פרח: אני לא רוצה לדבר על תקציב התרבות שיש לנו שם כבר בג"צ, אבל בתקציב החינוך יש בעיה של כמות העמותות הפעילות בתוך מערכת החינוך.
<ג'עפר פרח: אני חושב שיש אפילו איזה מגמה בתוך המערכת היום לנסות לדחוק החוצה חלק מהעמותות שעוסקות בחינוך במגזר הערבי.
<ג'עפר פרח: לגבי תוכניות לימוד והתאמה להשכלה גבוהה, ספר לימוד.
<ג'עפר פרח: עושים 5 יחידות תקשורת.
<ג'עפר פרח: הבת שלי במקרה לומדת.
<ג'עפר פרח: למה אין ספר לימוד?
<ג'עפר פרח: עד היום אין ספר לימוד.
<ג'עפר פרח: כבר כמעט 10 שנים מלמדים תקשורת בבתי ספר הערביים.
<ג'עפר פרח: אין ספר לימוד.
<ג'עפר פרח: יש מחסור בציוד לא רק במעבדות, בדברים יותר מסובכים, במעבדות מדעים, אבל אני מדבר על תקשורת.
<ג'עפר פרח: כמעט כל מערכת החינוך, יש בה מחסור בציוד בנושא הזה.
<ג'עפר פרח: הוראת המתמטיקה.
<ג'עפר פרח: מישהו ניסה ללמד את הבן שלו, את הבת שלו, מתמטיקה, ילד ערבי?
<ג'עפר פרח: ספר בערבית וספר בעברית, התוצאה בסופו של דבר היא תוצאה קשה.
<ג'עפר פרח: לכן צריך להיכנס לכל הנושא הזה של תוכניות לימוד, להקצות שם משאבים רציניים ולפתח תוכניות לימוד בצורה רצינית בנוסף לבינוי כיתות הלימוד, שזה אחת הבעיות המרכזיות שיש לנו.
רות קלדרון: קודם כל רמדאן קריב לכולם.
רות קלדרון: אני מרגישה שיש פה שיחה שקטה גם של חברי הכנסת שבדרך כלל אנחנו שומעים אותם מרימים את קולם, וזה מוכיח פשוט שכשמקשיבים, לא צריך לצעוק.
רות קלדרון: אני חושבת שאנחנו צריכים פשוט יותר להקשיב.
רות קלדרון: כולם רוצים שלום ועושים פעילות מדינות לשלום.
רות קלדרון: אני חושבת שבעבודה החינוכית יש הכי הרבה סיכוי להזיז קדימה את הדור הבא שלומד עכשיו בבתי הספר, הילדים במגזר הערבי והיהודי והנוצרי, ולכן באמת המשאבים פה לפי דעתי הם הכי כדאיים.
רות קלדרון: אני שמחה וגאה שב'יש עתיד' יש כיוון כזה וששר החינוך והמנכ"לית, אני מבינה שהיתה אתמול פגישה גדולה עם כל חברי הכנסת הערביים, כך שבאמת יש לב פתוח ורצון פשוט לעשות את הצדק, דבר שהוא פשוט מגיע לחברה הערבית שיהיה לה חינוך ראוי.
רות קלדרון: אני רוצה להגיד כמה דברים יותר מעשיים.
רות קלדרון: לגבי ריבוי הרוקחים והמורות, שזה בעצם אנשים שלא התקבלו להיות רופאים, ולעלות ולנהל בתוך משרדים.
רות קלדרון: אני חושבת שזה באמת כוח עצום של אנשים איכותיים שכרגע מתוסכלים וחלקם בלי עבודה.
רות קלדרון: בינתיים אני חושבת שאפשר להשתמש בהם כשירות אזרחי ולהגביה את החינוך הצעיר יותר מהגיל הרך, כי שם הרי כל הכוח.
רות קלדרון: ילדים שיגדלו על ידי כוח אדם משובח, כמו שאמרת, יהיו אנשים שיפרצו את כל החסמים.
רות קלדרון: הכוח הזה, קודם כל צריך לפתוח את בתי החולים.
רות קלדרון: היתה לי הצלחה עם המגזר הדרוזי, אנשים שלא יכולים להמשיך ללמוד רפואה בסוריה ורצו להיות מועמדים בבאר שבע והיה משהו סגור והצלחנו לפתוח, ושיהיו מועמדים לבאר שבע.
רות קלדרון: אני מאוד שמחה על זה.
רות קלדרון: אני חושבת שצריך לעשות אבל זה לא בידנו, אבל להשתמש באמת במורות, במורים וברוקחים להעלות את כל רמת החינוך.
רות קלדרון: דבר שני שאני רוצה לומר, טלוויזיה חינוכית כמו שנאמר כך, ואינטרנט, הם עוברים כל חסם של גיאוגרפיה, כי לכל אחד יש ערוץ 1.
רות קלדרון: אינטרנט יש כמעט בכל בית או שניים.
רות קלדרון: באמת שם שווה להשקיע על תוכניות לימודים שאין בהם פריפריה או לא פריפריה, כי מי שיש לו טלפון אפילו, אז יש לו את החומר.
רות קלדרון: אני חושבת שפה אנחנו ממש על סף פריצת דרך שפריפריה לא תהיה במקום אחר מאשר מרכז תל אביב או ירושלים.
רות קלדרון: אני רק רוצה לומר כאן, מכיוון שיש פה הרבה אנשי חינוך, מחר אני בסיור בדואים בנגב וביום ראשון במסעדה בגולן.
רות קלדרון: אם יש מישהו שיכול לעזור לי להיכנס לבית ספר ללמוד קצת יותר מבפנים, לראות את המבנים.
רות קלדרון: דבר אחרון, אני רוצה להגיד לנו, לציבור הדובר עברית, שאם היה אפשר להכניס את השפה הערבית לליבה, אני הייתי בעד, כי אני חושבת שזה פשוט חרפה.
עמרם מצנע: אני רק רוצה להפנות את תשומת ליבך, חברת הכנסת וחברת ועדת החינוך, שביום ראשון יש סיור של ועדת החינוך בעכו.
עמרם מצנע: אז עדיף שתבואי לשם.
עמרם מצנע: כל הדוברים, לפני שאני אתן למנכ"לית להתייחס להערות שעלו, רועי אסף ממשרד ראש הממשלה.
<רועי אסף: אני ברשות הפיתוח הכלכלי של המיעוטים במשרד ראש הממשלה.
<רועי אסף: אנחנו רוצים לברך גם את הוועדה על הדיון החשוב הזה והפעילות של המנכ"לית גם בממשלה הקודמת וגם בממשלה הנוכחית, שמאוד פתוחה ומקדמת את הנושא הזה בכל לב.
<רועי אסף: אני רוצה להדגיש דברים שאינם קשורים בהכרח למשרד החינוך ועלו פה על ידי חברי הכנסת.
<רועי אסף: החינוך בגיל הרך דבר ראשון, לפני הכניסה לעולם החינוך הוא חשוב כאין כדוגמתו.
<רועי אסף: משרד ראש הממשלה, משרד הכלכלה פתחו את העניין של מעונות היום.
<רועי אסף: יש הבדל בין רמת החינוך במשפחתון למעונות היום.
<רועי אסף: כשעושים את הדיון בוועדת החינוך, צריך להידרש למסלול של הילד שעובר את כל השלבים.
<רועי אסף: אני רוצה לדבר על מה שנקרא משאלת לב, איפה נוצרת משאלת לב אצל אדם.
עמרם מצנע: יש זמן להבהיר את עניין המעונות במשרד החינוך.
<רועי אסף: אני לא יכול להביע עמדה כרגע בעניין הזה.
<רועי אסף: אני רוצה לדבר על מתי נוצרת משאלת לב אצל ילד, מתי אדם בוחר את מקצועו, מתי אדם בוחר את עתידו.
<רועי אסף: יש חוסר בחינוך בלתי פורמלי.
<רועי אסף: יש חוסר בתנועות נוער וכן הלאה.
<רועי אסף: כשאדם בוחר את עתידו, הוא מסתכל על ימין ועל שמאל.
<רועי אסף: כאשר יש עודף מורים, הוא רואה שכמעט כל מי שעובד, עובד בהוראה, כי מי ש עומד לידו, עובד בהוראה.
<רועי אסף: משאלת הלב הזאת צריכה איכשהו להיבלם.
<רועי אסף: עוד פעם, זה לא ישירות משרד החינוך אבל אנחנו מפעילים תכנית שנקראת "חינוך לקריירה", משרד החינוך ומשרד ראש הממשלה.
<רועי אסף: בשנה הבאה זה יופעל על ידי המועצה להשכלה גבוהה, שתיצור בכל בתי הספר את המגוון המקצועי, שאדם יוכל לבחור מקצוע עתידי.
<דלית שטאובר: היום זה קיים ב-200 בתי ספר, התכנית של חינוך לקריירה במגזר הערבי, שזה הפנייה ללימודים.
<דלית שטאובר: כ-50 מרכזים שתומכים בעניין הפסיכומטרי, אבל גם בעניין הפסיכומטרי שר החינוך אמר את המדיניות שלו.
<דלית שטאובר: אמנם זה לא דיון בהשכלה גבוהה והוא אמר שהוא ייחד לזה דיון נפרד עם חברי הכנסת הערביים, לכל הסוגיות של האוכלוסיה הערבית והשכלה גבוהה, אבל עמדתו היא ברורה.
<דלית שטאובר: א', הוא אמר שהוא ירצה להתייחס לעניין הפסיכומטרי.
<דלית שטאובר: ב', בהחלט הוא חושב שאדם שמסיים י"ב כיתות צריך להיות בעל הכישורים להתקבל באופן מיידי לאוניברסיטה ללא כל מבחן נוסף, ויש לו כמה רעיונות שהוא יקדם בהקשר הזה.
<דלית שטאובר: השר רוצה לשנות את המדיניות בכלל בכל ההקשר הזה, אבל זה דיון אחר.
<דלית שטאובר: אני פשוט רציתי להוסיף.
<רועי אסף: בהקשר של מעבר לאוניברסיטה, המועצה להשכלה גבוהה מפעילה, אני יושב בוועדה, מפעילה תכנית מאוד רחבה של הנגשה להשכלה גבוהה לאוכלוסיה הערבית בישראל.
<רועי אסף: הדבר האחרון שאני רוצה להגיד זה שקודמך בתפקיד יושב ראש הוועדה העלה את הנושא שלמעשה יש מגבלות למשרד החינוך שקשורות למשרד השיכון ולמשרד הפנים.
<רועי אסף: מי כמוך, ראש רשות לשעבר יודע שאת המגבלות האלה שהן קשורות לבינוי הכיתות, פה הוועדה צריכה גם להרים הכפפה וגם משרד ראש הממשלה כמובן, על העניין הזה של החיבור בין המשרדים על מנת להתגבר על חסמים שמשרד אחד איננו מסוגל לפתור בכליו.
<רועי אסף: תודה רבה.
עמרם מצנע: אני מצטער לגבי אלה שנרשמו ולא הצלחנו לתת להם לדבר.
עמרם מצנע: אני מבקש מהמנכ"לית להתייחס לנקודות שעלו.
<דלית שטאובר: אז קודם כל אני אתייחס למספר הכיתות, אבל אני רוצה להתייחס לנקודה אחת שעלתה אתמול ולא עלתה כאן בדיון והיא נקודה חינוכית מאוד מאוד חשובה.
<דלית שטאובר: חברת הכנסת חנין זועבי שהיא יצאה מהדיון, היא היתה רק בהתחלה, העלתה אתמול את הסוגיה של עמדות של תלמידים יהודים וערבים אחד כלפי השני, נושא מאוד מאוד חשוב, נושא חינוכי וערכי של סטריאוטיפים, של תפיסות שנוגעות בחינוך לדמוקרטיה ובחוסר היכרות, שמולידה הרבה מאוד סטריאוטיפים והרבה מאוד עוינות.
<דלית שטאובר: הנושא השנתי של שנה הבאה עוסק ב"האחר הוא אני".
<דלית שטאובר: אנחנו עוד נשיק אותו עם השם המדויק, והוא יביא לעניין של חינוך, של הרבה יותר היכרות, הרבה יותר מפגשים בכלל במגזרים בחברה הישראלית, חרדים, חילונים, ערבים, יהודים.
<דלית שטאובר: הוא אמור גם לתת מענה לסוגיה שלא עלתה פה היום אבל היא סוגיה חשובה ורציתי לשים אותה.
<דלית שטאובר: היא עלתה אתמול.
<דלית שטאובר: נושאים רבים שעלו כאן, אז לגבי המכללות להוראה, נושא מאוד כבד ששב ועלה גם על ידי הדוברים.
<דלית שטאובר: אנחנו ניכנס לדיון עומק בעניין הזה גם לגבי מספר האנשים המוכשרים, גם לגבי האיכות.
<דלית שטאובר: אני לא רוצה להתווכח על מקום כזה או אחר.
<דלית שטאובר: אתה מייצג מכללה מסוימת, אבל יש בעיה והבעיה היא קשה, של איכות הבוגרים והבוגרות, בעיקר הבוגרות, ואנחנו חייבים להתמודד איתה באומץ, והמבחנים, כמו שנאמר כאן על ידי חבר הכנסת שיצא גם, מעידים על כך, וגם הביקורים שלנו בשיעורים.
<דלית שטאובר: קודם כל כדי לשפר צריך להכיר באומץ בבעיה.
<דלית שטאובר: זה לא אומר שאין בוגרים מצוינים.
<דלית שטאובר: יש מורים מעולים, יש מורים טובים, אבל כתופעה יש לצורך לשפר את העניין הזה.
<דלית שטאובר: הנושא של טוהר הבחינות מחייב העמקה.
<דלית שטאובר: הנושא של השחיקה בפרישה מוקדמת, שאתה העלית אותו, הוא נושא רוחב.
<דלית שטאובר: הוא לא בידיים של משרד החינוך.
<דלית שטאובר: זה בשיתוף פעולה עם משרד האוצר.
<דלית שטאובר: זה נושא שהוא נוגע בכסף, רבותיי.
<דלית שטאובר: הוא לא מתייחס רק לאוכלוסיה הזאת.
<דלית שטאובר: לגבי הכוונה ללימודים אקדמאיים, ציינתי שיש לנו 200 בתי ספר עכשיו שעוסקים בחינוך לקריירה, 50 מרכזים לנושא הפסיכומטרי.
<דלית שטאובר: לצורך הנגשה של שירותים מצוינים, יש לנו תיכון וירטואלי.
<דלית שטאובר: יעדנו אותו קודם כל לפריפריה.
<דלית שטאובר: הרבה מאוד בתי ספר ערבים נרשמו לכך.
<דלית שטאובר: זה מורים מצוינים ל-5 יחידות מתמטיקה, למקצועות מדעיים באמצעות מט"ח.
<דלית שטאובר: אני רוצה לומר שגם אקדמיה בתיכון שפתחנו השנה כדי לסייע לתלמידים מוכשרים להתחיל ללימודים אקדמאיים כבר בתוך בית הספר, ונרשמו תלמידים ערבים.
<דלית שטאובר: נתקלתי בתופעה שאני רוצה להביא בפניכם.
<דלית שטאובר: אני רוצה שתדעו אותה, שהנשירה של תלמידים ערבים, היתה סכנה הרבה יותר גדולה וממשית של נשירת תלמידים ערבים שאנחנו עשינו מאמצים חינוכיים מאוד גדולים למנוע אותה, כי המנהל הוא ממליץ על הילד והוא ממליץ על הילד לפי ציונים בית ספריים, ומסתבר שה-80 פה זה לא כמו ה-80 שם, ושהחברים האלה נפגשים יחד בקמפוס האקדמי, הקשיים של התלמידים שבאו מהתיכונים הערביים היו עצומים, וזה שוב אמירה על צורך באיזושהי התבוננות פנימית של אמינות ושל טוהר המדידה, כי אנחנו מאוד מאוד מעוניינים בקידום.
<דלית שטאובר: הנושא של קידום הבנים זה סוגיה שאני אמרתי, אני מרימה את הכפפה הזאת, סוגיה חברתית, תרבותית.
<דלית שטאובר: אנחנו ניקח אותה ביחד אתכם לדיון.
<דלית שטאובר: הסיפור של הנגב שעלה כאן כל כך בעוצמה.
<דלית שטאובר: חשמל ומים, אני שמחה על מה שאתה אמרת.
<דלית שטאובר: יושב כאן נציג משרד ראש הממשלה.
<דלית שטאובר: רבותיי, אנחנו אחראים על החינוך.
<דלית שטאובר: אנחנו יודעים שאין חינוך אם ילדים לא מגיעים לבית ספר.
<דלית שטאובר: אנחנו מממנים הסעות.
<דלית שטאובר: הם לא באחריותנו.
<דלית שטאובר: אנחנו לא שמים את המלווה על ההסעה.
<דלית שטאובר: גם הרשות המקומית, יש לה חלק.
<דלית שטאובר: יש פה צורך בחיבור כוחות.
<דלית שטאובר: אני לא רוצה לספר לכם, אתם תיפלו מהכסא אם תדעו כמה כסף אנחנו היינו צריכים להעביר למועצות בנגב על הגנראטורים שנגנבים, של החשמל, על הסיפור של ההסעות המיוחדות.
<דלית שטאובר: עשרות מיליונים של כסף שיורד לטמיון כי הוא מושקע בדברים חולפים במקום בכיתות ובילדים, כי אין חשמל.
<דלית שטאובר: משרד החינוך יכול להניח חשמל?
<דלית שטאובר: משרד החינוך יכול לסלול כביש?
<דלית שטאובר: הוא יכול לבנות את בית הספר.
<דלית שטאובר: ההנגשה לבית הספר היא לא נעשית על ידי משרד החינוך.
<דלית שטאובר: יש סוגיות שהן סוגיות ארוכות שנים והן דורשות שיתוף פעולה.
<דלית שטאובר: אני רוצה להגיד לכם שבמשאבים המוגבלים שלנו, אנחנו רק לאבו בסמה בשנה שעברה, בשנתיים האחרונות עשרות מיליונים על חבלה ועל גניבה של ציוד בדרום, שהוא לא מוגן.
<דלית שטאובר: מנהלי בית הספר, מה יכולים לעשות?
<דלית שטאובר: בלי חשמל הם לא יכולים להפעיל, ואתה ראית איזה תשתית טכנולוגית משרד החינוך שם שם, שזה השורה הראשונה של הקידמה, והמורים האלה הם בשורה הראשונה של ההישגים, אבל הם עובדים עם גנרטור.
<דלית שטאובר: אתה נוסע, אתה לא רואה את בית הספר.
<דלית שטאובר: פתאום מתוך החולות צומח בית ספר הכי מפואר ואחרי כמה זמן גונבים לו את הגנרטור, מחבלים לו בצינור ושוב עשרות מיליונים יורדים לטמיון.
<דלית שטאובר: זה כספי מדינה.
<דלית שטאובר: חבל שהם לא מושקעים בדבר הנכון.
נסים זאב: ובית הספר בנוי על ידי משרד החינוך?
נסים זאב: אז אם כבר הוא בנוי לא חוקי - - -
<דלית שטאובר: הוא בנוי חוקי.
נסים זאב: אז למה גנרטור?
עמרם מצנע: כי אין חשמל.
<דלית שטאובר: אנחנו לא מנגישים חשמל לבית הספר.
<דלית שטאובר: אני חושבת שהדבר החשוב ביותר לציין כרגע זה לא לרדת לפרט כזה או אחר.
<דלית שטאובר: כל אתגר, אנחנו צריכים להתמודד איתו במשותף בשילוב כוחות.
<דלית שטאובר: אני חושבת שיש הסכמה לגבי האתגרים.
<דלית שטאובר: יש גם הסכמה שלא הכול יפתר ביום אחד, אבל כמו שאמר כאן חבר הכנסת ברכה, יש חובת הוכחה של התקדמות.
<דלית שטאובר: אנחנו נכונים לכל שיתוף פעולה, לכל שקיפות שנדרשת כדי להראות את טוהר הכוונות ואת טוהר המעשים, ומכאן אני רוצה לסיים את הפגישה הזאת בגישה אופטימית.
<דלית שטאובר: אני מאמינה שבשילוב כוחות אנחנו גם נתקדם מול כל האתגרים המורכבים שלא נולדו בשנה אחת, לא יפתרו בשנה אחת, אבל אנחנו רוצים מאוד להאיץ את הפעילות.
<דלית שטאובר: זאת הכוונה שלנו.
עמרם מצנע: תודה רבה למנכ"לית משרד החינוך ותודה רבה לצוות שהגיע איתה ממשרד החינוך, ותודה רבה לכל מי שבא.
עמרם מצנע: אני רוצה לומר כמה דברים.
עמרם מצנע: קודם כל מאוד משמח מצד אחד ומאתגר מצד שני העובדה שמדיניות משרד החינוך בהרכב הנוכחי היא באמת עונה על הדרישות של כולנו.
עמרם מצנע: המדיניות ודרך הפעולה כפי שהוצגו על ידי השר בישיבת ועדת החינוך עם כינונה של הכנסת ה-19, הפגישות עם המנכ"לית, הפגישה אתמול עם שר החינוך והמעקב של הוועדה, אין לי ספק שאין ויכוח שהמדיניות של העדפה מתקנת ומאמץ גבוה כדי לסגור פערים, המדיניות הזו קיימת ואני מקווה שתישא פרי.
עמרם מצנע: הדבר השני שראוי לציין לחיוב זה כמובן את אווירת ההידברות, הפתיחות, השקיפות.
עמרם מצנע: לא תמיד נוח ונעים לשמוע חלק מהנתונים, אבל הנתונים זה נתונים וצריך לשמוע אותם, להפנים אותם ולנסות כמובן לטפל במניעים שהגיעו לאותם נתונים, אבל כאשר יש שקיפות, יש הידברות, יש נכונות לשמוע, אז אני חושב שההזדמנויות הן גדולות מאוד.
עמרם מצנע: אני רוצה להעיר תשומת לב על כמה דברים שעלו.
עמרם מצנע: אני רק רוצה לחדד אותם.
עמרם מצנע: אחד, זה נושא ההשתתפות של הנוער, הבנות והבנים במגזר הערבי במערכת החינוך.
עמרם מצנע: ההשתתפות זה גם עצם הנוכחות והביקור הסדיר וגם כמובן הנשירה לאורך 12 שנות הלימוד, אם נוסיף לזה כמובן גם את גני הילדים.
עמרם מצנע: אני חושב שזו בעיה שהיא לא רק של המערכת האדמיניסטרטיבית, היא בעיה באמת של מציאות תרבותית, וצריך להתמודד איתה, ואני חושב שגם אנחנו הפוליטיקאים וגם כמובן היושבים פה והשלטון המקומי שיש לו אחריות דרך אגב בנושא הביקור הסדיר, יכולים לעשות הרבה יותר, כי מי שלא מגיע למערכת החינוך, אז גם כל מה שעושים במערכת החינוך, לא מגיע אליו.
עמרם מצנע: בסופו של דבר האחוזים הם גבוהים.
עמרם מצנע: הדבר השני זה האלימות.
עמרם מצנע: תראו, אחד הנתונים המדאיגים במיצ"ב, הלא יש גם שאלות שנוגעות לתחושות התלמידים.
עמרם מצנע: השאלה, "היעדר תחושת מוגנות בבית ספר".
עמרם מצנע: בין 10% ל-12% פשוט שוני לאורך הכיתות, מדווחים על תחושה של חוסר מוגנות בבית ספר, דבר שצריך להדליק הרבה מאוד אורות אדומים.