GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דלית שטאובר: אם אתה משתף פעולה עם תופעה כזאת, אתה בעצם מחנך שבמקום מאמץ והשקעה, שזה הדבר החשוב בחיים וזה הערך שמוביל אותך למצוינות גם כשאתה מסיים את בית הספר, התוצאה היא אולי בשנייה הראשונה נראית טובה, אבל יש לה נזקים אדירים.
<דלית שטאובר: גם פה אתם יודעים שהמדיניות נמצאת בשינוי.
<דלית שטאובר: השר הצהיר על זה בצורה מאוד מאוד משמעותית מעל כל במה, שהכוונה שלו היא להעמיק את היכולת של מנהלים וצוותים להשתמש במבחנים ככלי לשיפור פנימי ולהוריד את הלחץ של ההשוואות האלה החיצוניות כדי למנוע את התופעות השליליות ולהעמיק את הכלים האלה בשירות המנהל ובשירות הצוות, לשיפור.
<דלית שטאובר: אתם בוודאי גם מכירים את המילים של אמון ושל חברת מופת, שהשר מרבה להשתמש בהן, ובצד אמון יש כמובן אכיפה.
<דלית שטאובר: אם אתה נותן אמון ואתה אומר לאנשים, בואו, תשתמשו בכלים האלה, והשנה הזאת תוקדש לזה, להעמקת הלמידה של הצוותים להשתמש בנתונים לצורך שיפור פנימי, ולצד זה צריכה להיות אכיפה הרבה יותר קפדנית כמו שאמרת.
<דלית שטאובר: אם אתה מועל באמון הזה, צריכה להיות סנקציה.
<דלית שטאובר: זה גם נמצא בימים האלה בדיון מאוד משמעותי.
<דלית שטאובר: אני מאמינה שתוך כשבועיים ימים תצאנה החלטות לגבי אופי המיצ"ב ואופי ההיבחנות בשנה הבאה, כאשר בסופו של דבר אנחנו רוצים לייצר מדד שלם לכל העשייה הבית ספרית, כמובן האקלים הבית ספרי, ההיבטים הערכיים, ההיבטים ההתנדבותיים וגם ההישגים הלימודיים, ובעיקר להחזיר את זה לכלי עבודה בידי המנהל לשיפור, יותר מאשר טבלאות של השוואה כפי שראינו פה.
עמרם מצנע: אנחנו בדיוק בעניין הזה המלצנו בישיבה שעשינו על המיצ"ב עם אנשי המשרד ועם מנהלי בתי הספר, ללכת יותר לכיוון המיצ"בים הפנימיים ופחות למיצ"בים החיצוניים.
<דלית שטאובר: אנחנו שוקלים את זה בימים אלה.
עמרם מצנע: כי התקופה הזו יצרה מציאות באמת בלתי נסבלת.
<דלית שטאובר: אז זו אחת ההצעות שנמצאת על השולחן.
ג'מאל זחאלקה: זה תחרות בין בתי ספר על יוקרה.
<דלית שטאובר: אנחנו דנים גם בהצעה הזאת על השולחן.
<דלית שטאובר: אנחנו חושבים שכל מנהל חייב שיהיה לו בסיס נתונים כדי לראות את ההתקדמות שלו.
<דלית שטאובר: אנחנו לא מדברים על עולם ללא נתונים.
<דלית שטאובר: אנחנו לא רוצים לרדת בהישגים.
<דלית שטאובר: אנחנו רוצים להשתפר בהישגים, אבל אנחנו רוצים להחזיר את זה לכלי עבודה משמעותי שימנע את התופעות השליליות ושיוביל באמת למצוינות ולהעמקה.
עיסאווי פריג': רק שאלה לי אליך, גבירתי.
עיסאווי פריג': בעניין המיצ"ב והמבחנים הבין לאומיים, הפיזה, מה יותר מהימן מבחינת בדיקה?
<דלית שטאובר: מבחינה מתודית וסטטיסטית ומחקרית יש הלימה מוחלטת בין תוצאות המיצ"ב למבחנים הבין לאומיים.
<דלית שטאובר: כפי שאתם יודעים אנחנו מלווים על ידי ראמ"ה.
<דלית שטאובר: ראמ"ה היא עצמאית, גוף מקצועי עצמאי שמלווה את ההיבחנות ואת המדידה, ולשמחתנו אנחנו יכולים לומר שיש הלימה בין המבחנים הבין לאומיים לבין מבחני המיצ"ב.
<דלית שטאובר: במבחנים הבין לאומיים בית הספר לא מקבל משוב חזרה.
<דלית שטאובר: הוא לא יודע מה היה החלק שלו בתוצאה.
<דלית שטאובר: המדינה מקבלת תוצאה.
<דלית שטאובר: המנהל, אין לו שום אינסנטיב לא להיות הגון שם, כי הוא לא מקבל.
<דלית שטאובר: במיצ"ב התוצאות מגיעות גם לבית הספר, גם למחוז והן גם בידי המשרד ככלי עבודה, אבל מבחינת התוצאות, הלימה מלאה, כי מי שמלווה את זה, זה גופים מאוד מאוד מקצועיים.
עיסאווי פריג': מכאן המסקנה שהתייחסנו אליה לגבי השקיפות בטוהר המידות של תוצאות המיצ"ב.
עיסאווי פריג': זה לא סתם אנחנו אומרים את זה.
<דלית שטאובר: קודם כל אני שמחה שאתם אומרים את זה.
<דלית שטאובר: אני חושבת שאחד הדברים שאנחנו נרצה לבקש ולהגיד בסופו של דבר כשאני אגמור את הסקירה שלי, תראו, יש הרבה דברים שהם חובת המדינה, שהם חובת משרד החינוך לעשות, כולל שיפורים ותיקונים שמשרד החינוך צריך לעשות.
<דלית שטאובר: אבל יש גם דברים שהם מגמות חברתיות שצריכות לקרות גם ביחד.
<דלית שטאובר: המעורבות של הורים.
<דלית שטאובר: איך אנחנו ביחד מסייעים למעורבות יותר גדולה של הורים.
<דלית שטאובר: איך אנחנו ביחד מייצרים את אותם מסרים, כולנו, לא רק כשמשרד החינוך אומר על טוהר בחינות, זה חשוב, אלא גם הקהילה וראש העיר והציבור ואיש הרוח ואיש הדת במסגד שהוא מדבר, ואתם יודעים שפנינו גם בעניין הזה וביקשנו מהם, ואני כתבתי להם מכתב והם סייעו לנו בעניין הזה, שהדרשות שלהם במסגדים יתמכו בעניין הזה.
<דלית שטאובר: אנחנו צריכים לייצר אמירה שהנער או המשפחה יבינו שהמסר שלנו הוא מסר אחיד, ולייצר איזושהי תנועה שיוצרת יתר מעורבות למסרים שאנחנו רוצים לכוון אליהם ולמגמות שאנחנו רוצים ליצור, ולדעתי ככל שנצליח להחליט על כמה מסרים משותפים כאלה, לבוא אליהם ביחד, ושהאמון של הציבור יהיה במהלכים האלה, ההתקדמות של מערכת החינוך בהכרח תהיה הרבה יותר טובה והרבה יותר מהירה, כי כולנו באותו צד כאן, ללא ספק.
<דלית שטאובר: יש לנו כאן את הנתונים לגבי הזכאות לבגרות.
<דלית שטאובר: כפי שאתם רואים, אחוז הזכאים, מהלומדים יש עליה.
<דלית שטאובר: יש ציבורים שהעלייה הרבה יותר משמעותית.
<דלית שטאובר: יש עלייה מאוד יפה באופן כללי.
<דלית שטאובר: עבודה מאוד מופקדת.
<דלית שטאובר: למדו מאוד לעבוד בנושא של מיפויים, בנושא של שימוש באמצעים שהמשרד נותן, כמו מועדים שונים, מחצית שלישית, כיתות מב"ר.
<דלית שטאובר: גם בזה דרך אגב אנחנו עושים שינוי כבר משנה הבאה, יותר כיתות כאלה יתנו למגזר הערבי מאשר במגזר היהודי.
ג'מאל זחאלקה: לפני מספר שנים אנחנו דנו כאן בוועדה בעניין הפערים בין בנים לבנות.
ג'מאל זחאלקה: כשאת אומרת ממוצע 38% הזכאים בקבוצת הגיל, אז ברור שבנות זה מעל 40%.
ג'מאל זחאלקה: הבנים זה בסביבות ה-30%.
עמרם מצנע: במגזר הבדואי ההפרש עוד יותר גדול מבחינת הבנות.
ג'מאל זחאלקה: מבחינת הבנות, זה ברור.
ג'מאל זחאלקה: זה לא מפתיע.
ג'מאל זחאלקה: ביקשנו שהמשרד יערוך איזשהו מחקר, יתן איזה כלי, לעשות משהו.
ג'מאל זחאלקה: אם אני עכשיו רוצה לשפר, צריך לטפל בבנים.
עמרם מצנע: מה שאמרה המנכ"לית, העניין החברתי, תרבותי.
ג'מאל זחאלקה: לא, בסדר, אבל המשרד לא נתן לנו כלים.
ג'מאל זחאלקה: אני לא שמעתי מהמשרד אפילו מאמר אחד, איזושהי הצעה בנושא הזה.
<דלית שטאובר: אז אני רוצה להרים את הכפפה.
<דלית שטאובר: אם המטרה שלנו לעבוד בשיתוף פעולה, אני רוצה להרים את הכפפה.
<דלית שטאובר: אנחנו עסקנו הרבה דווקא בקידום בנות.
<דלית שטאובר: אפילו היום שאתם רואים, אנחנו מקדמים בנות למדעים גם ביישובים הערבים וביישובים בנגב, אנחנו מקדמים בנות למדעים מתוך כוונה שהן יוכלו להשתלב במקצועות יוקרתיים.
<דלית שטאובר: אתה יודע מה, אני לוקחת את הכפפה הזאת.
<דלית שטאובר: זה ברור, יש פערים לטובת הבנות.
<דלית שטאובר: דרך אגב, גם אצל היהודים.
עמרם מצנע: דרך אגב רק נתונים לסבר את האוזן.
עמרם מצנע: במגזר הבדואי בנים שעומדים בסף הכניסה לאוניברסיטה, 20%.
עמרם מצנע: בנות קרוב ל-40%.
עמרם מצנע: פשוט מדהים.
<דלית שטאובר: אנחנו נקים צוות משותף עם אנשים מוסכמים שמכירים את החברה.
עיסאווי פריג': צריך להוציא תוכניות לטפל בבעיות.
<דלית שטאובר: כי זה לא רק פדגוגיה.
עיסאווי פריג': זה טיפול אחרי שעות הלימודים.
<דלית שטאובר: אין בעיה, אני רשמתי לעצמי ואנחנו נקדם גם את העניין הזה.
<דלית שטאובר: המבחנים הבין לאומיים, כבר התייחסנו.
<דלית שטאובר: גם כאן אתם רואים שעדיין יש פער מאוד גדול בין המגזר היהודי למגזר הערבי, אבל המגזר הערבי מאוד מאוד השתפר יחסית לעצמו.
<דלית שטאובר: עדיין יש מקום.
<דלית שטאובר: השיפור המאוד משמעותי יחסית לעצמו של המגזר הערבי, הוא קודם כל, אתם ראיתם שיש שיפור בהקצאת המשאבים.
<דלית שטאובר: יש העדפה למגזר בהרבה מאוד היבטים וכמובן יש שיפור מאוד משמעותי במקצועיות, ברצון לצרוך את המשאבים ובהחלט ברצון להצטיין.
<דלית שטאובר: אני רוצה לומר שבכל הפרוייקטים המיוחדים שאנחנו נותנים, אין דבר שאנחנו יוצאים, שהמגזר לא צמא ולוקח את זה קודם ועושה שימוש מצוין.
<דלית שטאובר: בכל הדברים אתם עובדים בשיתוף פעולה עם מגזר שלישי ועם מגזר עסקי.
<דלית שטאובר: אתגרים.
<דלית שטאובר: למרות הכול יש לנו אתגרים רבים.
<דלית שטאובר: קודם כל אמרנו, עדיין קיים פער מאוד משמעותי בהישגים לימודיים בין מגזר יהודי למגזר ערבי.
<דלית שטאובר: כאן אנחנו לוקחים על עצמנו משימה להאיץ.
<דלית שטאובר: הסוגיה הקשה ביותר שהיא גם ביצה ותרנגולת, היא סוגיית המכללות להכשרת מורים ואיכות ההוראה.
<דלית שטאובר: אנחנו יודעים שאנחנו לא שבעי רצון מהבוגרים.
<דלית שטאובר: אנחנו לא שבעי רצון מדרך ההכשרה.
<דלית שטאובר: אני אומרת את זה בזהירות, אבל עד כאן על השולחן.
<דלית שטאובר: אנחנו נצטרך לקבל החלטות ולהיכנס ללמידת עומק של הנושא הזה, כיצד לשפר.
<דלית שטאובר: בסופו של דבר איכות המורה שנמצא בכיתה משפיעה מאוד מאוד על ההישגים, ופה יש לנו עבודה רבה מאוד לעשות.
<דלית שטאובר: אתגר מאוד גדול, עדיין יש מיפות מסגרות פנאי.
<דלית שטאובר: כל החינוך ה-א-פורמלי לא קיים במגזר באותה מידה שצורכים אותו במגזר היהודי.
<דלית שטאובר: יש לנו עבודה רבה כאן.
<דלית שטאובר: שוב, נצטרך לעבוד ביחד על מעורבות הורים.
<דלית שטאובר: אנחנו כן פתחנו הרבה יותר תנועות נוער ויש הרבה מאוד תנועות נוער חדשות.
<דלית שטאובר: אנחנו רואים שיש צמא גדול לפעילות בלתי פורמלית.
<דלית שטאובר: עדיין יש צורך בחיזוק מאוד מאוד משמעותי של התחום הזה.
<דלית שטאובר: מחסור בכיתות לימוד.
<דלית שטאובר: אמרנו, אובייקטיבית וסובייקטיבית, כבר אמרתי שנירתם לעניין הזה, וכל ההיבטים של המציאות שאתם ציינתם, לא נקרא לזה תרבותי, נקרא לזה של המציאות, אנחנו צריכים לנתח את זה ולראות ביחד איך אנחנו מסייעים ליותר מעורבות קהילתית, ליותר מעורבות הורים, לעבודה משותפת סביב היעדים שלנו.
<דלית שטאובר: המדיניות שלנו היא קודם כל לעבוד מאוד חזק על שיפור איכות ההוראה והמנהלים, והעצמת מנהלי בתי ספר.
<דלית שטאובר: אתמול פרסנו הרבה מאוד סוגיות.
<דלית שטאובר: אני מאוד מאוד שמחתי לשמוע את הרצון המשותף, שהטובים ביותר ייבחרו להיות מנהלים.
<דלית שטאובר: רצון משותף להתמודד עם תופעות שמאפיינות חמולתיות או תופעות שליליות מסוג כזה או אחר.
<דלית שטאובר: אם היו ברמת פיקוח, אנחנו נתמודד עם הכול בצורה אמיצה, כל הנושאים שעלו גם אתמול.
<דלית שטאובר: צמצום מימדי האלימות בעבודה מאוד משמעותית על אקלים, באמצעות שיפור החינוך הבלתי פורמלי.
<דלית שטאובר: כמו שאמרנו, זה אתגר מאוד מאוד גדול.
מוחמד ברכה: בעיקר הנתונים של הממ"מ ממש מזוויעים.
<דלית שטאובר: הנתונים של הממ"מ זה הנתונים שלנו.
<דלית שטאובר: הממ"מ לוקח מאיתנו.
<דלית שטאובר: יש לנו הרבה מאוד עבודה בחינוך הבלתי פורמלי כשאנחנו צריכים להתמקד, כמו שאתה רואה חבר הכנסת ברכה, אני מדברת כאן על הנושא הערכי, הנושא החברתי.
<דלית שטאובר: יש קושי אובייקטיבי בנושא של שפת אם, הנושא של דיגלוסיה.
<דלית שטאובר: זה שבעצם ילד ערבי מתמודד עם שלוש שפות בו זמנית.
<דלית שטאובר: כשהוא מגיע לבית ספר גם שפה מדוברת, גם שפה כתובה, ערבית וגם עברית.
<דלית שטאובר: רק בשנים האחרונות פיצחנו את העניין הזה וכתבנו תוכניות מותאמות לזה, ועדיין יש צורך להעמיק, לשפר במקצועות הבסיס, פיתוח ההון האנושי של בני ובנות הנוער ופיתוח סביבות למידה מתקדמות.
<דלית שטאובר: אנחנו נמשיך בזה.
<דלית שטאובר: אתם יודעים שרוב היישובים הערביים נמצאים בפריפריה.
<דלית שטאובר: כתוצאה מזה הם מאוד מתקדמים בתשתיות יישוביות.
<דלית שטאובר: הם נכנסו לתכנית של המאה ה-21.
<דלית שטאובר: אנחנו יכולים לראות בתי ספר באזורים מאוד נידחים.
<דלית שטאובר: אתה מגיע לשם, זה שורה ראשונה של הקידמה מבחינה טכנולוגית.
<דלית שטאובר: יש בעיות אובייקטיביות שלא כתבתי אותן כאן, אבל שמוכרות לנו, כמו למשל המורים מהצפון שיורדים ללמד בדרום.
<דלית שטאובר: זאת בעיה קשה מאוד שגורמת לניידות מורים.
<דלית שטאובר: מורים רוצים לחזור באופן טבעי ללמד ליד המקום שהם גרים בו.
<דלית שטאובר: מורות נישאות רוצות לגור בצפון.
<דלית שטאובר: זה מביא לחלופה מאוד גדולה של מורים בדרום.
<דלית שטאובר: זה סוגיה בפני עצמה מעבר לסוגיות המערכתיות.
<דלית שטאובר: אנחנו עובדים מאוד חזק כדי להכשיר יותר מורים מהדרום לדרום.
<דלית שטאובר: זה לא פשוט המהלך הזה, אבל יש לנו שיתופי פעולה גם עם מכללת אחווה, גם תוכניות מיוחדות כדי לחזק ולהכשיר.
<דלית שטאובר: כמובן רצון שלנו להעלות את מספר האקדמאים.
<דלית שטאובר: אתמול דיברנו על צורך במלגות לבוגרי מערכת החינוך לצורך אקדמיה מהמגזר הערבי, מלגות שקיימות רק במגזר הדרוזי ובמגזר הבדואי, שגם המגזר הערבי יהנה מזה, וכמובן פעולה משותפת שאנחנו עושים לשילוב בשל העובדה שיש מורים טובים מאוד מובטלים, בשל העובדה שיש הרבה יותר מורים במגזר מביקוש.
<דלית שטאובר: השתלבות של מורים כאלה בבתי ספר עבריים למקצועות מגוונים של אנגלית, מדעים, מתמטיקה.
<דלית שטאובר: היעד של השנה הזאת הוא 100 מורים.
<דלית שטאובר: אנחנו נמצאים בהליך של רעיון ושילוב שלהם.
<דלית שטאובר: גם פה אנחנו נתקלים בקשיים אובייקטיבים.
<דלית שטאובר: נתתי אתמול דוגמא שמחוז דרום ראיין 85 מועמדים ורק 4 הביעו נכונות לרדת לעבוד בדרום, אז יש רצון של המערכת לקלוט אותם.
<דלית שטאובר: רק בדרום יש צורך ב-54 מורים באנגלית.
<דלית שטאובר: רק 2 הסכימו לרדת לעבוד.
<דלית שטאובר: גם פה נצטרך עבודה משותפת.
<דלית שטאובר: יש נכונות מאוד גדולה לקלוט.
<דלית שטאובר: תמריצים יש במקומות האלה.
<דלית שטאובר: הם מקבלים אותם תמריצים כמו מורים אחרים.
<דלית שטאובר: הגברנו תמריצים גם לאוכלוסיה המיוחדת הזאת וגם תמריצים כמו שיש במקום.
<דלית שטאובר: אנחנו, אתם רואים, שמנו כאן שאנחנו רוצים להעצים את החינוך הטכנולוגי על בנות.
<דלית שטאובר: אתם דיברתם עכשיו על בנים, אז הרמנו את הכפפה.
<דלית שטאובר: כמובן כל הסוגיה של תלמידים עם לקויות למידה.
<דלית שטאובר: לקויות למידה, רבותיי, שזה שוב פונקציה של משאבים כלכליים, כי אנחנו יודעים שככל שהאזור יותר מבוסס, יש יותר תלמידים מאובחנים, אז יש פה משימה מאוד משמעותית בנושא של תלמידים עם לקויות למידה במגזר, והעצמת המסגרות של החינוך הבלתי פורמלי והעשרת תרבות הפנאי.
<דלית שטאובר: אני יכולה לפרט עכשיו את כל היעדים.
<דלית שטאובר: יש לנו יעדים מפורטים על מיצ"ב, על בגרויות, על שיפור איכות המורים והמנהלים.
<דלית שטאובר: כל יעד כזה, יש לו משימות.
<דלית שטאובר: אפשר לפרט, אבל אני מציעה אולי שנפתח לדיון ואחר כך ניתן לאנשים שלנו עוד יותר פרטים אם ירצו לשמוע, לפי השאלות שיעלו.
<דלית שטאובר: אני רוצה לומר שאני מרגישה כשיש קודם כל הכרה משותפת באתגרים ובבעיות.
<דלית שטאובר: זה דבר מאוד מאוד חשוב, ורצון ללכת במשותף להתמודדות איתם.
<דלית שטאובר: בעיניי אם נייצר אווירה שלא הכול אולי יפתר ביום אחד, אבל אם יש לפחות הסכמה שיש צורך ויש רצון ללכת במשותף לפתרון של הדברים, יש לזה סיכוי יותר טוב להתקדם יותר מהר.
<דלית שטאובר: התקדמנו מאוד יחסית לשנים שעברו, אבל יש עכשיו לפי דעתי תקווה לשיתוף פעולה מאוד הדוק שיביא אולי למהירות יותר גדולה גם בעמידה ביעדים.
עמרם מצנע: מי שרוצה לדבר, צריך להירשם פה אצל מנהלת הוועדה.
עמרם מצנע: נתחיל עם חבר הכנסת פריג'.
עיסאווי פריג': ראשית כל אני רוצה לברך על הדיון הזה, הדיון החשוב.
עיסאווי פריג': גבירתי המנכ"לית, אני אגיד את התחושה ומה אני חושב.
עיסאווי פריג': אני חמישהחודשים חבר כנסת, נושא החינוך מדיר שינה ממני.
עיסאווי פריג': כל הזמן נושא החינוך, כי אני מאמין שנושא החינוך הוא האימא, אבא, שורש הבעיה של החברה הערבית.
עיסאווי פריג': אני חייב לציין, הכוונות, במיוחד הישיבה אתמול, הוציאה לי אישית את האוויר, השתיקה אותי.
עיסאווי פריג': אני לא מבסוט מהמצב.
עיסאווי פריג': הטבלאות, אפשר לחבר טבלאות דרך מומחים.
עיסאווי פריג': לא רוצה להיכנס לזה.
עיסאווי פריג': אני רק פונה אליך.
עיסאווי פריג': אני קיבלתי תחושה מאוד טובה ומאוד מעודדת.
עיסאווי פריג': לא מעט מהחברים שלי קיבלו אותה תחושה.
עיסאווי פריג': גברתי המנכ"לית, נתתם לנו תקווה והוצאתם לי אישית את כל האוויר.
עיסאווי פריג': יש לי מלא מה להגיד, מלא ביקורת.
עיסאווי פריג': אני רוצה לתת לך באופן אישי גיבוי מוחלט, מלא, רק שהטבלאות האלו ישקפו מציאות נכונה, כי המציאות במגזר הערבי צועקת לשמיים בכל הבחינות.
עיסאווי פריג': מה שתסכימי לראות בתל אביב, תסכימי לראות ביישוב אחר.
עיסאווי פריג': אני אישית לא רוצה להיכנס לזה.
עיסאווי פריג': לא רוצה.
עיסאווי פריג': החלטתי לא לדבר, רק לתת לך גיבוי.
עיסאווי פריג': לתת לך גיבוי כי הוצאת לנו את כל האוויר.
עיסאווי פריג': אמרתם, חבר'ה, תנו לי צ'אנס ואתם תיראו.
עיסאווי פריג': אתמול שכנעתם אותנו.
עיסאווי פריג': אנחנו שותקים.
עיסאווי פריג': אז שיהיה לנו בהצלחה.
עמרם מצנע: זיאד מג'אדלה, יושב ראש המחלקה לתכנון ותאום בהסתדרות המורים.
<זיאד מג'אדלה: שלום לכולם.
<זיאד מג'אדלה: קודם כל אני מברך על עצם קיום הישיבה הזאת שהיא מאוד מאוד חשובה לחינוך במגזר הערבי, למגזר הערבי בכלל.
<זיאד מג'אדלה: אני רוצה להתייחס לנקודה אחת, מה שעולה כאן במצגת בקשר לאתגרים של משרד החינוך.
<זיאד מג'אדלה: הנקודה היא איכות ההוראה.
<זיאד מג'אדלה: איכות ההוראה ומוסר עבודה הם מרכיבים מאוד מאוד חשובים למען הישגים מאוד טובים, גבוהים ונאותים.
<זיאד מג'אדלה: אני חושב שהסוגיה הזו, יש לה כמה מרכיבים.
<זיאד מג'אדלה: אחד המרכיבים הוא אולי גם טמון בקבלת בוגרי התיכונים למכללות ובאיכות ההוראה שם.
<זיאד מג'אדלה: אולי זה מביא אותנו למספר ריבוי המכללות במגזר הערבי, ואולי צריך לבדוק את הנושא הזה גם, היות ויש לנו כל שנה מאות בוגרים גם שהם מחוסרי עבודה ומובטלים.
<זיאד מג'אדלה: במגזר הערבי אם תבדקו את העניין, יש לנו הרבה מאוד מורים ומורות במשרות חלקיות.
<זיאד מג'אדלה: אני חושב שמורה שעובד במשרה חלקית והוא מפרנס של משפחה, הוא גם מחפש עבודות מזדמנות בכדי שיפרנס את משפחתו, אז הראש שלו לא נמצא כל הזמן בבית הספר.
<זיאד מג'אדלה: הוא נמצא במקומות אחרים.
<זיאד מג'אדלה: אני חושב שזה גורם משמעותי למען הישגים ולמען התלמידים.
<זיאד מג'אדלה: זה מביא אותי לישיבה שהתקיימה אתמול בוועדה למעמד האישה על אבטלה בקרב מורות ערביות.
<זיאד מג'אדלה: אני חושב שהבעיה ופתרון הבעיה הזו, בלי להיכנס לפרטים, אתמול דיברנו על זה הרבה, הוא לא טמון רק במשרד החינוך.
<זיאד מג'אדלה: אני אתמול הצעתי, צריך להקים פורום משולש של משרד החינוך, של משרד הכלכלה, של משרד מדע וטכנולוגיה, ועל הקמת מטה בראשות אנשים ממשרד האוצר בכדי להביא להסבה מקצועית בקרב האקדמאים הערבים שהם מחוסרי עבודה, בניית כיתות לימוד, שזה יביא לצמיחה ולצמצום מספר התלמידים.
עמרם מצנע: תודה, הנקודה ברורה.
מסעוד גנאים: אני גם מברך על הדיון.
מסעוד גנאים: מברך גם על הרצף מאתמול, של כל הדיונים כולל הפגישה עם השר, שעניינם והנושא המרכזי הוא החינוך הערבי.
מסעוד גנאים: אני באמת גם מברך על הרוח החדשה או הטובה שאנחנו מייחלים שהיא תצליח.
מסעוד גנאים: אני מאחל גם את כל היעדים והאתגרים ששמה כבוד המנכ"לית.
מסעוד גנאים: אני מקווה שתפתרו אותם ואני מקווה שזה יתממש.
מסעוד גנאים: שתיים, הרוח החדשה לפי דעתי, יש בה פתרון להרבה בעיות.
מסעוד גנאים: כאשר מדברים על ההעתקה במבחנים, אם זה מיצ"ב, אם זה בגרות, וזו בעיה.
מסעוד גנאים: אני כמורה בית ספר וכמי שהשתתף בתוכניות לטוהר בחינות, זה מ-2005, נדמה לי הבעיה היא עודנה קיימת.
מסעוד גנאים: משרד החינוך, עליו לרדת לשטח ולראות בדיוק מה קורה שם.
מסעוד גנאים: שם המטרה מקדשת אמצעים.
מסעוד גנאים: עניין העתקות הוא לא מנותק מהאווירה.
מסעוד גנאים: זה מצב תרבותי.
מסעוד גנאים: זה מצב של חברה ושל מדינה שהיא רק רוצה ציון, רוצה מצוינות, רוצה הישגים.
מסעוד גנאים: לא מעניין אותה לא ערכים.
מסעוד גנאים: אז אם השר באמת, ואני שמעתי אותו, שבעניין החינוך של הערכים, הוא רוצה להעמיק אותו.
מסעוד גנאים: הוא רוצה להפסיק את המסע הזה כאילו בתי הספר נהפכו לבתי חרושת לציונים.
מסעוד גנאים: בתי הספר מתחרים על היוקרה לציון, לכן לא מעניין אותו אם זה דרך חינוכית או לא חינוכית, ערכית, לא ערכית.
מסעוד גנאים: זה גם הכורים משתתפים בזה.
מסעוד גנאים: זה גם ההורים.
מסעוד גנאים: יש הורים שיודעים שהילדים שלהם מעתיקים ויש להם את התשובות לפעמים, והם לא אומרים להם לא.
מסעוד גנאים: זה מצב ערכי וחינוכי מאוד קשה.
מסעוד גנאים: אז אם בית הספר, אם משרד החינוך ירים את הדגל הזה, שלא את הציון אלא את הערכים ויביא או ימציא דברים אחרים למדוד את בית הספר בהצלחתו, לא רק הציון אלא למשל רמת האלימות, למשל הרבה דברים, את ההתנדבות בחברה, הרבה דברים.
מסעוד גנאים: אז צריך לחשוב על זה.
מסעוד גנאים: בקשר למיצ"ב, הכול מתמקד בציון.
מסעוד גנאים: המיצ"ב גם בא לבדוק את האקלים הבית ספרי.
מסעוד גנאים: כפי שהיינו אומרים כאשר היינו מורים, זה לא הערכה מסכמת, זה מעצבת.
מסעוד גנאים: הכוונה שבית ספר ידע איפה נקודות החולשה, מה צריך לשפר, מה צריך לעשות, אבל הוא לא רק בודק מה יודע את הכמות.
מסעוד גנאים: הוא בודק גם את האיכות, את האקלים הבית ספרי וכל מה שסביב בית הספר.
מסעוד גנאים: נכון, יש עלייה כמותית בהרבה תחומים, כבוד המנכ"לית, ואני מברך את משרד החינוך, אבל יש מחלוקת.
מסעוד גנאים: הפער עודנו.
מסעוד גנאים: הפער בין המגזר היהודי והערבי עדיין, ואתם אמרתם את זה.
מסעוד גנאים: אז צריכים לעבוד על זה.
מסעוד גנאים: לא רק זה, אלא האיכות.
מסעוד גנאים: כאשר אני קורא על האיכות של הבגרות שמשיג התלמיד הערבי, עדיין פחות תלמידים יכולים להמשיך לאוניברסיטה בבגרות הזאת.
מסעוד גנאים: אז גם האיכות היא לא כל כך, שהיא נותנת לתלמיד הערבי להמשיך בלימוד האוניברסיטאי.
מסעוד גנאים: בקשר למורים, אני מסכים עם זה ואני הייתי מורה, שהמורה הוא הציר המרכזי.
מסעוד גנאים: הוא הדינמו.
מסעוד גנאים: כאשר אתה מחזק אותו איכותית וכמותית גם, אני מתכוון גם למשכורת ולכל הדברים האלה, ולפי ה-OECD המשכורת של המורים בישראל היא הנמוכה ביותר, אני חושב שתהיה לנו מערכת חינוך חזקה.
מסעוד גנאים: בקשר להכשרת מורים, אני גם בעד זה שצריך לעבוד על האיכות כדי שהמורים שלנו יהיו חזקים וגם בקשר למכללות, אבל צריך לראות במורה שהוא בליל של כל מערכת החינוך ולא רק של האוניברסיטאות או המכללות.
מסעוד גנאים: לכן צריך לשפר לפי דעתי.
מסעוד גנאים: המורה עבר יסודי, עבר חטיבה, עבר תיכון והלך למכללה ולאוניברסיטה.
מסעוד גנאים: אז צריך לשפר את כל המהלך הזה, ואני מקווה באמת שמשרד החינוך יעמוד מאחורי היעדים שהציב.
עמרם מצנע: ד"ר דורון מור, סמנכ"ל פיקוח במכללה להכשרת מורים בסכנין.
<דורון מור: בוקר טוב.
<דורון מור: בעברי שימשתי כמנהל האגף להכשרה והשתלמות מורים במשרד החינוך, כלומר מי שאחראי על יצור המורים.
<דורון מור: לאחר מכן שימשתי כמנהל מחוז הצפון של משרד החינוך, שבו מרוכזים כ-60% מדוברי הערבית במדינה, כלומר מי שאחראי על קליטת המורים.
<דורון מור: לכן אני מכיר את הבעיה הזאת של כביכול היצע עודף של מורים, כבר לפחות 25 שנה.
<דורון מור: אני רוצה להגיד שאנחנו צריכים לראות את הבעיה הזאת בהיבט הרחב יותר, לא בהיבט המצומצם.
<דורון מור: דהיינו, אנחנו יודעים שהיום מציאת מקום עבודה הרבה פעמים היא תלוית תואר אקדמי, כלומר בין אלה שבוגרות, ובעיקר זה בוגרות של המכללות להכשרת מורים, הן עוסקות בהוראה או שהן מחפשות מקום עבודה אחר.
<דורון מור: המכללות להכשרת מורים עוזרות מאוד בנושא של קידום האישה הערבייה בכלל, ובעיקר בנושא הזה של מתן אפשרות קליטה גם במערכות אחרות.
<דורון מור: זה נושא ראשון.
<דורון מור: הנושא השני, צריך לקחת בחשבון שמורות צעירות בעתיד בדרך הטבע תהיינה גם אימהות צעירות, וברגע שהן מחנכות את הילדים שלהן במסגרת מה שהן למדו, פירושו של דבר, אנחנו גם משפרים את איכות החינוך במגזר דובר הערבית החל מהתחלה.
<דורון מור: אני מדבר על זה שמי שרואה את הנושא הזה של היצע מורות, בעיקר מורות, כבעיה שצריך לצמצם אותה, בסופו של דבר עלול חס ושלום לפגוע גם בקידום האישה הערבייה וגם בקידום החינוך הערבי.
<דורון מור: יחד עם זה אני כמובן מקדם בברכה גם את הנושא הזה של המאבק או הרצון לשיפור איכות ההוראה במכללות להכשרת מורים וגם את הרעיון של פתיחת מסגרות להסבת מורות עודפות למקצועות נוספים שהן יוכלו להיקלט בהם.
עמרם מצנע: חבר הכנסת אבו עראר.
טלב אבו עראר: כן, אני מצטרף לברכות על הדיון החשוב הזה.
טלב אבו עראר: אני גם מצטרף לחבריי שדיברו לפניי במה שנוגע לכל הסוגיות החינוכית במגזר הערבי.
טלב אבו עראר: רציתי להתייחס בקצרה לגבי כמה דברים קטנים במגזר הערבי בדרום מבחינת אחוז נשירת תלמידים ובמיוחד בקרב הבנות יותר מאשר הבנים או התלמידים.
טלב אבו עראר: הדבר כאן מעורר באמת דאגה והיא עד היום לא מצאה פתרון הולם לבעיה הזו, וזה אולי נגיד בשני דברים.
טלב אבו עראר: דבר ראשון המצב הסוציו אקונומי בקרב האוכלוסיה הערבית בדרום.
טלב אבו עראר: האבטלה שם חוגגת.
טלב אבו עראר: הדבר השני, אולי גם שכר הלימוד שעומד כחסם בפני התלמידים שם להיכנס למכללות או לאוניברסיטאות.
טלב אבו עראר: בנוסף, החסם העיקרי שהוא הפסיכומטרי, שעד היום לא מצא פתרון.
טלב אבו עראר: תלמידים מסיימים כבוגרי י"ב בהצטיינות ונאלצים או לשבת בבית או שהם לא יכולים להיכנס לאוניברסיטה או שהם נאלצים ללכת ללמוד בחברון, בג'נין או בשכם או בירדן או בכל מקום אחר.
טלב אבו עראר: עד היום מערכת החינוך במגזר הערבי בדרום היתה "רקובה", ואני, לפי מה שבאמת ראיתי אתמול בדיונים עם השר ועכשיו שמעתי גם מכבוד המנכ"לית, יש רצון טוב וכוונה טובה ואנחנו באמת ממתינים בסבלנות לראות מה ישתפר, איזה תוכניות חדשות מחכות לנו שבאמת יצילו את מערכת החינוך הערבי בכלל ובנגב בפרט.
טלב אבו עראר: האמת, יושב איתנו יושב ראש ועד חינוך ערבי בוועד הורים ארצי שהוא ביקש ממני להעלות כמה דברים.
טלב אבו עראר: רצה לדבר על מחסור במספר הכיתות בדרום וגם על מה שנוגע להסעות, ששם בלי ביקורת, בלי השגחה.
טלב אבו עראר: המצב נותן לתלמידים המוסעים לריב ביניהם בלי שום ביקורת.
טלב אבו עראר: אין שום פיקוח ממשרד החינוך, וביקש כבודו שיוקם צוות בדיקה או ביקורת על כל מערך ההסעות בדרום.
טלב אבו עראר: הרי רוב התלמידים הבדואים אפילו גם ביישובי קבע, הם תלמידים מוסעים.
עמרם מצנע: מוחמד חדרי, יושב ראש ועדת החינוך בוועדת המעקב.
<מחמד חיאדרי: בוקר טוב לכולם, ברכות על הכנס הזה.
<מחמד חיאדרי: אתייחס בכמה נקודות קטנות.
<מחמד חיאדרי: אנחנו מברכים על ההתקדמות שהיתה בסקטור הערבי, אבל אל נשכח שהפערים עודם והם מתרחבים, ואני אתן רק דוגמא אחת.
<מחמד חיאדרי: בבחינות הבין לאומיות במתמטיקה התלמידים היהודים במקום 7, התלמידים הערביים, וערביים אני מתכוון לכל המגזר, מקום 21.
<מחמד חיאדרי: הפרש הנקודות, 71 נקודות.
<מחמד חיאדרי: זה נתון של משרד החינוך.
<מחמד חיאדרי: נתון שני, וזה מדאיג אותי, שזה העשרה.
<מחמד חיאדרי: בשנת 2011 היו אמורים לסיים את כיתה י"ב כ-27,000 תלמידים.
<מחמד חיאדרי: מי שסיימו זה 20,000 והנשירה היתה 22.3%.
<מחמד חיאדרי: כ-7,000 תלמידים לא סיימו כיתה י"ב, ואלה שאני קורא להם נוער לא עובד ולא לומד.
<מחמד חיאדרי: צריך לשים לב לזה.
<מחמד חיאדרי: מערכת החינוך שלנו צריכה לא כדורים פה ושם.
<מחמד חיאדרי: אני טוען שצריך טיפול הוליסטי בכל המערכת.
<מחמד חיאדרי: אני אומר גם כוונות טובות לא פותרות את הבעיות.
<מחמד חיאדרי: צריך תכנית מוסכמת ובשיתוף פעולה עם כל נציגי המגזר שלנו, המגזר הערבי.
<מחמד חיאדרי: לוח הזמנים כמו שאנחנו אומרים, תוך 5 שנים, 7 שנים, 8 שנים עם תקציבים.
<מחמד חיאדרי: בירכנו על הצהרת שר החינוך שאמר שהחינוך הערבי, מגיע לו אוטונומיה תרבותית, ועל סמך זה אנחנו מבקשים להקים מינהל חינוך ערבי, תקראו לזה, ערבי לערבים.
<מחמד חיאדרי: לצידו מזכירות פדגוגית של אקדמאים ערביים בתוך משרד החינוך ולא במקביל.
<מחמד חיאדרי: ועדת המעקב לחינוך ערבי, אנחנו לא במקום אף אחד, לא משרד החינוך, לא המפקחים ולא בתי הספר, אבל מה שאנחנו מבקשים זה מינהל חינוך כמו שיש למינהל החינוך הדתי.
<מחמד חיאדרי: אנחנו מבקשים מינהל חינוך, מזכירות פדגוגית ושיתוף פעולה שאנחנו נהיה שותפים כולנו ולא אני אישית, שותפים בהתוויית גם המטרות.
<מחמד חיאדרי: תוכניות ללימוד ערבית, צריך להחליף אותן, והיו לנו כמה בעיות.
<מחמד חיאדרי: היה באזרחות וזה היה טכני.
<מחמד חיאדרי: אני אומר, ועדת המעקב לחינוך הערבי פועלת בשיתוף פעולה עם ראשי העיריות, עם הוועדה העליונה.
<מחמד חיאדרי: מיוצגים בה גם מנהלים, גם מורים, גם מנהלי חינוך אקדמאים, גם חברי כנסת, ועד ההורים שדיבר עליו.
<מחמד חיאדרי: אנחנו מוכנים להיות שותפים רציניים לצד, עם, יד ביד עם משרד החינוך.
<מחמד חיאדרי: נקודה אחרונה שלא הוזכרה פה, עניין ההפרטה במוסדות החינוך.
<מחמד חיאדרי: הפרטה מסוכנת סכנה גדולה לא רק לסקטור הערבי, גם לסקטור היהודי.