GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמרם מצנע: ולרגל זה אנחנו החלטנו לקיים דיון עם תנועות הנוער על תנועות הנוער.
עמרם מצנע: אני שמתי כותרת קצת פרובוקטיבית, אני מקווה שהיא מרגיזה אתכם מספיק והשאלה האם תנועות הנוער נמצאות בנסיגה או בעלייה.
עמרם מצנע: ומה בעצם אנחנו עושים, כדי שהתשובה לשאלה הזו תהיה תשובה חיובית.
עמרם מצנע: מאחר ואנחנו מעטים, נעשה איזה שהוא סיבוב היכרות, בסדר?
עמרם מצנע: ואיתנו חברת הכנסת קלדרון וחבר הכנסת יצחק בוז'י הרצוג.
עמרם מצנע: טוב, בבקשה.
עמרם מצנע: ממלא מקום מועצת תנועות הנוער.
<ניסים שלם: שלום לך היושב-ראש, אנחנו מאוד שמחים על הדיון היום.
<ניסים שלם: שלוש ארבע דקות, לנוכחים, פשוט הכנו איזו סקירה על-מנת שבאמת לראות את המגוון האדיר של כל תנועות הנוער.
<ניסים שלם: כשאני אומר תנועות הנוער, אני יודע שמסביב השולחן גם יושבים ארגוני נוער וכולנו ביחד באותה סירה, אבל פה זה תנועות הנוער, זה 14 תנועות הנוער, אם דיברנו היכלי העונג, בית"ר, שומר הצעיר, נוער העובד, אני לא אמנה את כולם, אבל כולם נמצאים פה, סביב שולחן עגול שאנחנו יושבים יחד.
<ארז אשל: חשוב שתמנה מיהן תנועות הנוער, בגלל ההבחנה בין תנועות נוער לארגוני נוער.
עמרם מצנע: כן, זה בכלל הגדרה מעניינת, מעניין אותי לשמוע אחר-כך איך אתם מגדירים.
<ניסים שלם: יש הבדלה בין ארגוני נוער לתקנת תנועות הנוער.
<ניסים שלם: תקנת תנועות הנוער בנויה באופן מסוים עם קריטריונים, להבדיל מה זה תנועת נוער, האם הילד הוא וולונטארי, האם הוא מגיע מרצון שלו, האם זה לא עשוי בבתי-ספר.
<ניסים שלם: יש קריטריונים מובנים, יש בארגוני נוער גם תקנה שלהם ויש הבדלים.
<ניסים שלם: כמו למשל, אחר-כך משרד החינוך יכול להוסיף דברים.
<ניסים שלם: אנחנו מסתכלים פה מה בעצם תנועת נוער, מאיפה זה בא, מה אנחנו עושים, מה אנחנו עושים עם החינוך הציוני, הערכי.
<ניסים שלם: כל השילוב של אוכלוסיות מיוחדות.
<ניסים שלם: יכול להיות שלפני 20, 30 שנה, תנועות הנוער היו חיות במעגלים שלהם.
<ניסים שלם: היום, ב- 15 השנה האחרונות ובעשר השנים, אנחנו רואים שאנחנו מתעסקים בכל המעגלים בחברה הישראלית.
<ניסים שלם: הבאנו קצת מספרים.
<ניסים שלם: ד' – י"ב, וזה לגבי השאלה שלך, אני ישר ראיתי באינטרנט את השאלה שלך, תנועות הנוער וישר עניתי ליושבת-ראש הוועדה.
<ניסים שלם: אנחנו בעלייה.
<ניסים שלם: זה להתחילה.
<ניסים שלם: מדובר על 300,000 חניכים מ- ד' עד י"ב, זה לפי חוזר מנכ"ל.
<ניסים שלם: אנחנו מדברים על 25 - - -
עמרם מצנע: זה מספר שהוא הערכה, אני מבין.
<ניסים שלם: לא, הוא לא הערכה, הוא אחרי מפקד.
עמרם מצנע: אני הבנתי היה 175,000, במפקד האחרון, ואמורים לעשות מפקד בשנה הבאה.
<ניסים שלם: כן, אבל ברגע שאתה אומר מפקד, אתה סופר זמן נתון, בזמן מסוים ומדריך מסוים שאם יש לו מבחן בגרות באותו יום והוא לא ענה לאיזה מישהו, אז זה כבר אותה קבוצה יורדת.
עמרם מצנע: אז על בסיס מה 300,000?
<ניסים שלם: זה על בסיס רשויות מקומיות, מספרים של ביקורים סדירים.
<ניסים שלם: הרי משרד החינוך לא בא בכל שש שנים ובודק אותנו, הרי אנשים מסתובבים בסניפים, אם זה בעיר חיפה, רשות מקומית שאנחנו יושבים בעיר חיפה ואתה יודע את זה מהיותך ראש עיר.
עמרם מצנע: כן, בטח.
<ניסים שלם: אתה ידעת בדיוק מה מספר הילדים בעיר וככה אנחנו וה- 300,000 זה הראי, מה שקורה בארץ היום.
<ניסים שלם: מדובר על למעלה מ- 2,000 סניפים ברחבי הארץ.
<ניסים שלם: מדובר על 40,000 מדריכים.
<ניסים שלם: 1,200 מתנדבי שנת שירות וחשוב להדגיש, אדוני היושב ראש, שאנחנו לא מעלים את המספר בגלל שיש לנו קושי מול משרד הביטחון לאפשר עוד חניכים שלנו, שידחו את הצבא ויהיו עוד שנה, אנחנו רוצים להעלות כל שנה, כל שנה יש לנו מול משרד הביטחון מריבה, אבל זה הסכום, זה המספר שהם נותנים לנו.
<ניסים שלם: מדובר על 2,000 חברים בתנועת הבוגרים.
<ניסים שלם: יושב פה בחור מהנוער העובד והלומד, הנה הוא, החולצות הכחולות, התנועות האחרות הקימו תנועת בוגרים.
<ניסים שלם: זה אומר אחרי צבא, חבר'ה ממשיכים בתנועות הנוער היום.
<ניסים שלם: זה אומר מסיימים את הצבא, מגיעים לקיבוצים עירוניים, מגיעים לקומונות ועושים את הכל, דבר מדהים שקורה פה.
<ניסים שלם: הם נכנסים, הם לומדים תואר ראשון, הם מגיעים לבתי-ספר בתור מורי של"ח, בתור מורי חברה, תהליך יפה ומדהים.
<ניסים שלם: מדובר על 2,500 מתנדבים בוגרים שמלווים את הפעילות ללא שכר.
עמרם מצנע: תחזור רגע, זה מעט מאוד, 2,500 חברים בתנועות, בוגרים.
<ניסים שלם: זה 2,000 בקומונות.
<ניסים שלם: חיים ביחד.
עמרם מצנע: אני יודע מה זה.
<ניסים שלם: זה חוץ מהרכזים, חוץ מהמתנדבים, חוץ מהכל.
<ניסים שלם: תראה, מאוד קשה היום ותראה את החברה שלנו.
עמרם מצנע: אני רוצה לאתגר אתכם, כי אתם, מה שיותר תספרו לנו כל הזמן כמה - - -
<ניסים שלם: לשבת במצפה רמון או לשבת בקיבוץ עירוני בעכו, או באדר או במקומות האלו ולחיות עם אותו מקרר 20 אנשים היום בעידן שלנו, קשה אבל אנחנו מוכיחים שאנחנו יכולים לעשות את זה.
<ניסים שלם: אנשים לפני זה באו ואמרו – אתם לא תוכלו למשוך בני נוער לעשות את הדבר הזה.
<ניסים שלם: וזה ההוכחה.
עמרם מצנע: תנועת הבוגרים, זה רק הנוער העובד?
<ניסים שלם: לא.
<ניסים שלם: זה השומר הצעיר, זה מחנות העולים.
<ניסים שלם: אני יודע שתנועות נוער אחרות - - -
עמרם מצנע: מה עם תנועת בית"ר?
<ניסים שלם: נכנסים לזה.
עמרם מצנע: נכנסים זה אומר שעדיין אין?
<ניסים שלם: זה אומר – אין עדיין תנועת בוגרים מלאה, זה אומר – אנחנו יושבים עם בני נוער, לא קל להביא בני נוער, לפתוח קיבוץ עירוני, לקבל דירה מעירייה ולשבת בפנים ולהתחיל לפעול בעיר עצמה.
עמרם מצנע: לא כל הגרעינים הם קיבוץ עירוני.
<ניסים שלם: כן, כן, כן.
עמרם מצנע: זה יכול להיות גם גרעין חברתי, שכל אחד מקיים את עצמו.
עמרם מצנע: לבני עקיבא, בטח זה הגרעינים התורניים, לא?
<דניאל הירשברג: יש גרעינים תורניים ויש גרעינים תורניים של בני עקיבא, יש גרעיני סטודנטים, היום.
<דניאל הירשברג: כמעט בכל מוסד אקדמאי, יש תא סטודנטים של בני עקיבא.
<דניאל הירשברג: פועלים בהרבה מאוד תחומים.
עמרם מצנע: בסגנון הזה, של גרעינים קהילתיים.
<דניאל הירשברג: גרעינים קהילתיים של רווקים – רווקות, יש לנו מעט מאוד.
<דניאל הירשברג: בדרך-כלל זה גרעיני משפחות, אבל יש לנו היום גם גרעינים של רווקים ורווקות.
עמרם מצנע: טוב, בשנה-שנתיים הראשונות הם רווקים, אחר-כך - - -
<דניאל הירשברג: שנתיים זה הרבה.
יצחק הרצוג: יש תנועת נוער חרדית?
<ניסים שלם: כן, יש לנו שתי תנועות נוער חרדיות.
עמרם מצנע: גם בתיה לא מוצגת פה, אני רואה.
<מאשה בורזיקובסקי: גם יש המשך ועיקר ההמשך זה התיישבות בפריפריה, שהבוגרות שלנו הולכות לגור בצפון.
עמרם מצנע: טוב, נשמע אותך.
יצחק הרצוג: מה עם כנפיים של קרמבו?
יצחק הרצוג: הם רשומים?
<ניסים שלם: הם ארגון נוער.
<ניסים שלם: זה ארגון, זה לא תנועת נוער.
יצחק הרצוג: הגיע הזמן שהם יהיו תנועה.
<אירית ברוק: פתחנו, כשיגיע תורנו לדבר קצת נספר, פתחנו עכשיו תקנה חדשה שהיא ייעודית לארגוני נוער והם ימצאו את עצמם שם.
עמרם מצנע: יש פה הבחנה מעניינת שאני לא הכרתי אותה, של תנועות נוער וארגוני נוער, זה חשוב מאוד, באמת, כי אחרת כולם מתיימרים להיות תנועת נוער ולא כולם תנועת נוער.
<ניסים שלם: כן, אין ספק.
עמרם מצנע: לפחות, לא באופי, בפרופיל ההתנהגות שאנחנו מכירים.
<ניסים שלם: מה אנחנו עושים, בעצם, את הפעילויות בפריפריה, אנחנו בשנה האחרונה נכנסנו, אני יודע שהוועדה היתה ביישובי הבדואים, נכון?
<ניסים שלם: לאחרונה, כן, כן, ניצנים של תנועות נוער שגם באותם יישובים, אנחנו נכנסים בפעילות בפריפריה, גם הגיאוגרפית וגם החברתי.
<ניסים שלם: זה מאוד חשוב להגיד שיש ערים - - -
עמרם מצנע: תנועת בית"ר פעילה בתנועת נוער במגזר הבדואי?
<ניסים שלם: לא, הבדואי לא, אבל גם בדרוזי, אנחנו נמצאים, יש לנו סניפים שם, שאנחנו נמצאים.
יצחק הרצוג: מצנע, עוד קשה לו עם בית"ר, אתה צריך להבין.
<ניסים שלם: לא, אני בתור עיר חיפה - - -
עמרם מצנע: דווקא בחיפה היתה קבוצה טובה מאוד.
<ניסים שלם: היתה קבוצה טובה והוא ראש עיר שתמך ועזר ובעקבותיו פתחנו עוד סניף שם, כשהוא היה ראש עיר.
יצחק הרצוג: תפרגן למצנע.
<אירית ברוק: אם אפשר מילה בנושא של הבדואים, זה לא כל-כך ניצנים.
<אירית ברוק: השנה הצלחנו לפתוח 12 סניפים במגזר הבדואי ומנויים בהם כ- 600 חניכים, שזה הרבה.
עמרם מצנע: מה, הם צופים?
<אירית ברוק: לא לא.
<אירית ברוק: יש שלוש תנועות שמתעסקות במגזר הערבי, שזה הנוער העובד, תנועת השומר הצעיר הג'יהן, החטיבה שלהם, והצופים הערבים והדרוזים.
עמרם מצנע: ואצל הבדואים, איזה תנועה זה?
<אירית ברוק: שלושת התנועות האלה, הקימו בתוכנית משותפת, חולקו היישובים, נפרשו הסניפים ובאמת יחד עם מחוז דרום שלנו, של משרד החינוך.
עמרם מצנע: דרך אגב, אחת הבעיות שאני נתקלתי, בעיקר בירוחם, זה שביישוב קטן, ברגע ששתיים-שלוש תנועות נוער פחות או יותר עם צבע דומה מתחרות ביניהן, כולם מפסידים.
<אירית ברוק: כן.
עמרם מצנע: מצד שני, אנחנו לא יכולים לחייב שפה יפעל הנוער העובד, שם השומר הצעיר ושם לצורך העניין, בית"ר.
<אירית ברוק: אז פה אני אומרת שבשונה ממקומות אחרים, היתה התגייסות משותפת יחד עם ליווי של מועצת תנועות הנוער וליווי של משרד החינוך ובאמת, ההליכה הזאת כרגע מוכיחה את עצמה יפה.
<ניסים שלם: מאוד חשוב להגיד שמועצת תנועות הנוער, אנחנו פועלים מול כל המשרדים של הממשלה, כל אחד בתחומו.
<ניסים שלם: אם אתה מסתכל על נושא של אזרחים ותיקים, עם המשרד עצמו, יש פרויקטים שאנחנו מפעילים דרך המשרדים עצמם – משרד הבריאות, כל מה שקשור בנושא של בטיחות בדרכים, אנחנו למדנו לעבוד מול המשרדים.
<ניסים שלם: זה לא היה קל, אנחנו עובדים מול משרד, התקציב עובר דרך משרד החינוך, ומחולק לתנועות הנוער לפי הפרויקטים ולפי הפעילויות.
<ניסים שלם: אנחנו הולכים, מדברים על הקיץ וגם, אנחנו מדברים גם על הקיץ האחר, שעכשיו התחיל.
<ניסים שלם: כל מה שקשור לשר החינוך, שי פירון, הוא הטיל עלינו משימה שבקיץ שאנחנו נמצאים בתוכו היום, אנחנו עובדים שונה.
<ניסים שלם: עובדים יותר לתוך הקהילה.
<ניסים שלם: הסניפים שלנו פתוחים יותר בשעות הבוקר, על-מנת לקבל את בני הנוער שנמצאים ולא רק שלנו.
עמרם מצנע: איך זה, אם יש 300,000 חניכים רק 200,000 משתתפים בפעילות?
<ניסים שלם: אני אגיד לך.
<ניסים שלם: אתה עולה פה על מוקש לא קל שאני חושב שלפני כשנתיים שר החינוך הקודם, גדעון סער, הפנה משאבים לפריפריה.
<ניסים שלם: עברו ובדקו איפה יש סניפים של תנועות הנוער, והסניפים החזקים וראו שבערים חזקות, זה פשוט היה הקבלה והפנינו כספים לפריפריה, למקומות שבהן האוכלוסייה חלשה, שקשה היה לה לצאת לטיולים, קשה לה לשלם והיום יש סעיף מיוחד בתקנה לסבסוד ילדים לקראת מפעלי קיץ וכו' ואני מאמין שהקיץ תהיה עלייה מדהימה במספרי הילדים מהפריפריה, שיגיעו לפעילות.
עמרם מצנע: זה סבסוד דרככם?
<ניסים שלם: דרכנו, כן.
עמרם מצנע: דרך התקציבים שלכם?
<ניסים שלם: דרך התקציבים שלנו.
<ניסים שלם: יש לנו ועדות.
<אירית ברוק: ישירות ממשרד החינוך – לתנועות.
<ניסים שלם: כן, כן.
<ניסים שלם: אותו ילד מגיע לוועדה, מגיעים עם הניירות, יש קריטריונים לדבר הזה והוא מקבל הנחה להגיע.
<ניסים שלם: זה אומר לא למנוע אף ילד שכל הילדים יגיעו למפעלי הקיץ, מבחינתנו.
עמרם מצנע: באה אלינו, ממפלגת העבודה, חברת הכנסת מיכל בירן.
יצחק הרצוג: שהיא מתנועת הבוגרים, היא הקומונארית של הסיעה שלנו וזה לא עזב.
<ניסים שלם: אני רוצה להגיד מילה מאוד מאוד חיובית לבית הזה.
<ניסים שלם: אני חושב שבשנים האחרונות גם הבית, גם חברי הכנסת, גם שר החינוך הקודם והנוכחי, והתחילה לפניו יולי תמיר, לקחו את תנועות הנוער לא כמובן מאליו.
<ניסים שלם: פעם זה היה מובן מאליו, לוקחים ילדים חמודים, חולצות תנועה ובזה זה נגמר.
<ניסים שלם: באנו לפה כולם חיבקו, נישקו אותנו, כולם אמר איזה קומונאר באיזה תנועה הוא גדל ובזה, זה נגמר.
<ניסים שלם: אני חושב שבשנים האחרונות הבינו ומשרד החינוך ומינהל חברה ונוער הבין, שאנחנו שותפים לדרך.
<ניסים שלם: השותפות לדרך צריכה תקציבים וגיבוי ולא רק כסף, גיבוי בבתי-הספר, ברשויות המקומיות.
<ניסים שלם: נחתמה אמנה עם הרשויות המקומיות, ראשי ערים חתמו על-מנת שאנחנו נוכל לקבל את מה שצריך עבור ילדי הארץ.
<ניסים שלם: אני יודע ששר החינוך, לפני כשלושה שבועות זה היה, אירית?
<ניסים שלם: נתן לנו הבטחה שלטונית שתקציב תנועות הנוער לא ייפגע בתקציב הנוכחי.
<ניסים שלם: אני חושב ששמחנו מאוד לקבל את הבשורה ולשנת 2013 ו- 2014, התקציב נשאר אותו תקציב.
יצחק הרצוג: וכמה הוא יהיה?
<ארז אשל: לא רק זה, הוא העלה את התקציב.
<ניסים שלם: עדיף שנציגי משרד החינוך יגידו, שזה יהיה רשום בפרוטוקול.
יצחק הרצוג: מה אמרת?
<ארז אשל: בבסיס התקציב.
<אירית ברוק: 85.
עמרם מצנע: לפי מסמך שאתם הגשתם לי ב- 2012, 90.4 מיליון.
<אירית ברוק: לא, 90 מיליון זה בתוספת סכומים ממשרדי ממשלה נוספים.
<אירית ברוק: כתוב גם במסמך שהגשנו אתמול.
<אירית ברוק: המשרד שם 85 וחצי.
עמרם מצנע: ועוד חמישה מיליון.
<אירית ברוק: מה שארז מציין פה, שהחידוש הגדול שזה 85 בבסיס התקציב.
<ארז אשל: בבסיס.
<ארז אשל: אם לפני שנה התוספת, ה- 20 מיליון תוספת לא היה מהבסיס, אז כאן נקודת הפתיחה זה 85 מיליון שקלים.
<ניסים שלם: זה מאוד חשוב.
יצחק הרצוג: רגע, אבל, את עושה את זה פר בן-אדם?
יצחק הרצוג: לפי מה את מתקצבת?
<אירית ברוק: יש תקנה, אחת התקנות המסובכות שמסתובבות בכלל מתקנות התמיכה שיש, כמחצית הולכת לפי אומדן, שמתרחש אחת לכמה שנים והמחצית השנייה מחולקת לפעולות, למגוון של פעולות.
יצחק הרצוג: איך זה הולך, בתמיכה או במכרזים?
<אירית ברוק: תמיכה.
יצחק הרצוג: כלומר, את כל הבירוקרטיה הם צריכים לעבור של התמיכות של החשכ"ל?
<אירית ברוק: בטח.
יצחק הרצוג: זה "חתיכת" סיפור.
יצחק הרצוג: זה המון בירוקרטיה.
<אירית ברוק: כן, אבל עם השנים פיתחנו גם שיטות.
יצחק הרצוג: יש תנועת נוער ערבית?
יצחק הרצוג: הרי יש את הצופים הערביים, היא לא מתוקצבת?
<אירית ברוק: בוודאי.
<ארז אשל: תעשי סקירה של 14 תנועות הנוער.
<אירית ברוק: ניסים.
<ניסים שלם: אין לי בעיה.
<ארז אשל: אירית היא הממונה על כל התחום של הגשמה בתנועות הנוער.
<ארז אשל: אירית ברוק, על תנועות הנוער.
<ארז אשל: תעשה רגע סקירה של 14 תנועות הנוער.
<ניסים שלם: אנחנו מדברים על הנוער העובד והלומד.
<ניסים שלם: אנחנו מדרים על בנות בתיה, תנועה חרדית.
<ניסים שלם: אנחנו מדברים על השומר הצעיר, בני עקיבא, הצופים, לתנועת עזרא, האיחוד החקלאי, תנועת בית"ר והנוער הלאומי שהיום הם תנועה מאוחדת.
<ניסים שלם: אנחנו מדברים על התנועה הדרוזית, תנועת אריאל.
<ניסים שלם: יש שם מחנות העולים, היכלי העונג, שהגברת יושבת פה, צופים, הצופים הערביים ויש את תנועת מכבי הצעיר.
<אירית ברוק: מה שיפה לראות זה שבעצם, אני חושבת שכל הקשת התרבותית פוליטית של מדינת ישראל מיוצגת בתנועות, באמת, החל מתנועות חרדיות, התנועה של מאשה שיושבת פה, היא תנועה של חסידות גור.
יצחק הרצוג: כן, עונג.
<אירית ברוק: יש תנועה גדולה, תנועת בתיה, שהיא גם, זה החרדים, מגזר דתי לאומי.
יצחק הרצוג: יש פיקוח על פעולות?
יצחק הרצוג: מי התנועה הכי גדולה, הצופים?
<ניסים שלם: מאוד רגיש פה בשולחן.
<ניסים שלם: יותר רגיש אפילו מהשאלה של מצנע, בהתחלה.
עמרם מצנע: התשובה הרשמית היא מפקד שנערך לפני שנתיים, זה הצופים.
עמרם מצנע: אני לא בוגר הצופים.
רות קלדרון: יש כאן מישהו מהצופים?
<ניסים שלם: אנחנו מייצגים פה את כולם נאמנה.
יצחק הרצוג: ותיקי הצופים עוד נוכחים.
רות קלדרון: הם לא אמורים לבוא?
<ניסים שלם: הוזמנו, הוועדה הזמינה.
רות קלדרון: משונה.
עמרם מצנע: יש לי שאלה פרובוקטיבית.
עמרם מצנע: למה התקציב הולך להנהגות של התנועות ולא הולך לשטח?
<ניסים שלם: אני יכול לענות?
<ניסים שלם: קודם כל, התקציב לא הולך להנהגות.
<ניסים שלם: אני אגיד, התקציב מחולק 50% למספר הילדים, ועוד 50%.
עמרם מצנע: לא, אל תטעה.
עמרם מצנע: זה האופן שקובעים את התקציב.
עמרם מצנע: אבל זה לא לוקחים עכשיו כל ילד, אומרים לו – אתה מקבל עכשיו 100 שקלים.
מיכל בירן: אם היינו שואלים את אותה שאלה על תקציב המדינה, זה גם היה נשמע הגיוני?
מיכל בירן: למה זה לא מגיע ישירות לאנשים, אלא יש גוף מרכזי שחושב על תמונה כללית?
עמרם מצנע: מיכל, שמעתי אותך כמה פעמים שואלת, מתוך תקציב החינוך הענק הזה, כמה מגיע לכיתת הלימוד.
<ניסים שלם: לא, אבל פה כמה מגיע למחנות הקיץ, או ל- ש"ש, או לייעוד.
<ניסים שלם: התקציב הוא ייעודי, הפרויקטים מחולקים אחד לאחד.
עמרם מצנע: שאלתי שאלה.
<ניסים שלם: התקציב הוא פר ראש, עבור ש"ש לנסיעות שלו, לפעילות.
<ניסים שלם: והכל עם חשבוניות, שלא תחשבו.
<ניסים שלם: זה כל ילד שיוצא.
עמרם מצנע: בוא ניקח את תנועת בית"ר.
<ניסים שלם: נוער לאומי.
עמרם מצנע: בית"ר, הנוער הלאומי, מקבלים ב- 2012 – 2.1 מיליון.
עמרם מצנע: כמה מתוך זה הולך על מנהלות?
עמרם מצנע: שכר, נלוות.
<ניסים שלם: הנהלה וכלליות הולך בערך 12%, 13%, אנחנו יכולים אפילו להגיע ל- 20% ומשהו.
<ניסים שלם: אני אומר לך את זה בוודאות, מתקציבים של כל תנועות הנוער.
<ניסים שלם: הנהלה וכלליות אצל תנועות הנוער מאוד מאוד נמוכות.
<דניאל הירשברג: סליחה, האם רכז הדרכה בתנועה זה מנהלה?
עמרם מצנע: רכז, הדרכה, אזורי זה מנהלה, אם הוא מקומי - - -
<דניאל הירשברג: מה זה מנהלה?
<דניאל הירשברג: הוא אחראי על הכשרת המדריכים, הוא מלווה אותם, הוא פוגש אותם בסניפים.
<דניאל הירשברג: קומונאר.
מיכל בירן: בלי מערך הדרכה זה סתם ילדים הולכים באחו.
<דניאל הירשברג: ראש מחלקת מפעלים שאחראי על כל הטיולים, על מחנות הקיץ, זה לא מנהלה.
עמרם מצנע: אני שאלתי.
יצחק הרצוג: אני רוצה להוסיף לשאלה, תראו, הבעיה שאתה בא, אתה רואה בהרבה מאוד מקומות התשתיות הפיסיות מאוד ירודות וזה, יש לזה אחריות.
יצחק הרצוג: ראינו השנה אסון במגרש כדורסל אמנם בבית-ספר, וזה יכול חס וחלילה לקרות גם במפגש של שבט.
יצחק הרצוג: אני רוצה לדעת, האם יש עליית תקורות בביטוח, בשיפוצים, בתשתיות.
<ארז אשל: אם אפשר רגע התייחסות של המשרד?
עמרם מצנע: כן, שנייה, שנייה.
עמרם מצנע: בואו, תסיימו את ההצגה שלכם.
<ניסים שלם: אני הייתי רוצה, דווקא התפרצת לדלת פתוחה.
<ניסים שלם: זה הסעיף שאני רוצה, מה שהוועדה תקרא.
<ניסים שלם: דיברת על שיפוצים.
<ניסים שלם: מפעל הפיס, כגוף גדול במדינת ישראל, מה שקרה בשנים האחרונות, כל התקציבים שהיו מיועדים לתנועות נוער עבור שיפוץ, קניית ציוד, שיפוצים של אותם מגרשים ואותם עמודים שחבר'ה תולים עליהם כתובות אש וכו', ירדו.
<ניסים שלם: זה אומר, זה מגיע לראש רשות.
יצחק הרצוג: מה עם התקציב שלכם?
יצחק הרצוג: אתם נותנים, מ- 90 מיליון אי-אפשר?
<ניסים שלם: אי-אפשר להכניס בינוי.
יצחק הרצוג: אי-אפשר בינוי, מצנע, שתדע.
עמרם מצנע: לא לא, אני יודע, אני יודע.
עמרם מצנע: זה אחריות של ראשי הרשויות ומי שקובע לאן הולכים כספי מפעל הפיס זה ראשי הרשויות.
יצחק הרצוג: לא, לא פיס.
עמרם מצנע: לא לא, אבל זה התקציבים.
יצחק הרצוג: הוא מקבל תקציב.
<ניסים שלם: אי-אפשר בינוי.
<ניסים שלם: גם אתה לא יכול לתת מתקציב של חוברת הדרכה, אם אני עכשיו אבנה את העמוד הזה או אבנה את הקיר הזה בתוך סניף, אני אוריד את חוברת ההדרגה.
עמרם מצנע: לא, זה נעביר את זה לפיס.
עמרם מצנע: השיטה שבה עובד מפעל הפיס הוא מוציא רשימה של נושאים שבהם הוא תומך.
עמרם מצנע: כל רשות מקבלת סל.
עמרם מצנע: אני הייתי יושב-ראש מפעל הפיס מטעם השלטון המקומי, עשינו את השינוי הגדול הזה.
עמרם מצנע: וראש הרשות מחליט, לא ראש, הרשות, מחליטה לאן הולכים הכספים.
עמרם מצנע: זה יכול ללכת לבניית מועדוני נוער, שניתנים לתנועות על-פי החלטה ברשות, זה קורה, זה קורה מאוד.
<ניסים שלם: זה קרה עד לפני שבע-שמונה שנים.
עמרם מצנע: וזה יכול ללכת לשיפוץ של מבנים קיימים.
עמרם מצנע: זה נכון שאין שם כסף בתקציב שלהם, לפעילות.
עמרם מצנע: בואו נתקדם, כי אנחנו רוצים לשמוע גם את היתר.
<ארז אשל: אני אעשה הקדמה קטנה.
עמרם מצנע: הצטרפה אלינו חברת הכנסת יפעת קריב.
<ארז אשל: את היית אתנו בטקס, אני חושב, ביד ושם.
<ארז אשל: הקדמה קצרה ואירית תיכנס טיפה לפרטים.
<ארז אשל: אחד, צריך לראות, החל מ- 1996, יש התעוררות, הן בתנועות נוער והן בארגוני נוער במדינת ישראל.
<ארז אשל: אחד הדברים שמשרד החינוך ביצע בשנה האחרונה זה הבחנה בין תנועת נוער לארגוני נוער.
<ארז אשל: כולם ביקשו להיות ארגוני נוער.
<ארז אשל: כולם ביקשו להיות תנועות נוער.
<ארז אשל: למה?
<ארז אשל: בתנועת נוער יש תקציב איתן, ברור, השיתוף פעולה בין תנועות הנוער השונות על הקצוות השונים של הקשת ההשקפתית היא אחד הדברים המרשימים שזה הדבר שתורם לאיתנות וכולם אמרו – אני תנועת נוער, כנפיים של קרמבו, נוער מגן דוד אדום, אחריי, שכולם ארגוני נוער חשובים.
<ארז אשל: אחד הדברים הוא, אנחנו עם משרד המשפטים, מגיעים עכשיו לסיום ההבחנה.
<ארז אשל: גם שר החיוך יצר מצב שבו יש תקנה עם כסף לטובת ארגוני נוער.
<ארז אשל: ההבחנה המרכזית בין תנועות נוער לארגוני נוער – תנועות נוער הן תחום שעוסק בתחום הרעיוני ערכי, אנחנו נמצא פעמים רבות מבוגרי תנועות הנוער את אלה שיקימו את ארגוני הנוער.
<ארז אשל: ארגון נוער הולך לתחום מסוים, עוסק בו ונמדד בו.
<ארז אשל: במגן דוד אדום, בהצלת חיים.
<ארז אשל: בכנפיים של קרמבו, כל מי שהולך לשם, לא מפסיק לדמוע לראות איך אותם ילדים עם מוגבלויות זוכים לעשות חיים מחדש, בצורות בלתי רגילות.
<ארז אשל: וכך אתה יכול ללכת לעוד ועוד ארגוני נוער שקיימים במדינת ישראל.
<ארז אשל: תנועת נוער, הדרישה וזה אחת ההבחנות וטיפה החמרנו את הדרישות בתוך התקנות, כדי לתבוע מהם, כמו שאתה התחלת, יושב ראש הוועדה, להיות באמת הכי טובים.
<ארז אשל: כי אנחנו מבינים שמדינת ישראל צריכה תנועות נוער וצריכה לשמוע על עצמאות תנועות הנוער ולא להתערב לראשי תנועות הנוער או להתערב במינימום, בניהול העצמאי, האידיאולוגי, של תנועות הנוער וגם באופן שהן בו מתקיימות ומקיימות את עצמן.
<ארז אשל: תנועות נוער, אחת הדרישות שלנו זה אותם סניפים שלכל תנועת נוער יהיה סניף עצמאי משלה, כדי שהוא לא תלוי במישהו אחר, כדי שזה יכול לפעול מבוקר עד לילה, באמצע הלילה, בין החניכים, בין המדריכים, לאותם תהליכים גדולים.
<ארז אשל: כל התהליכים של התקנה שנוער מדריך נוער, על כולם, הם ברורים ומובהקים ואחד הדברים היפים שגילינו בשנה האחרונה, שארגוני הנוער, שהם בצמיחה מדהימה בשנים האחרונות וזה חשוב מאוד שיהיה גם כינוס עם ארגוני נוער וראשי ארגוני הנוער, נמצאים היום על מסלול של התוויה מאוד ברורה לאן הם הולכים.
<ארז אשל: החשיבות של הקריאה כאן זה באמת, אני שמח מאוד שכשבאים ואומרים למה יש רק 2,000 בתנועות הבוגרים, עדיין פחות מאחוז אחד מכלל ה- 300,000 חניכים, אבל בהסתכלות שלנו, האם אנחנו רוצים לראות במשרד החינוך, בטווח של עשור, שיהיו כ- 300,000 בני נוער בארגוני נוער במקביל לתנועות הנוער?
<ארז אשל: התשובה היא כן.
<ארז אשל: אירית, בבקשה.
<ניסים שלם: להדגיש מה יש בתקנה היום של ארגוני נוער, מבחינת תקציב.
<ארז אשל: מה?
<ארז אשל: מבחינת מה?
<ניסים שלם: תקציב.
<ארז אשל: אמרתי – ארגוני הנוער פעם ראשונה שר החינוך, הרב שי פירון, נתן מענה אמיתי, הן בשנת התקציב הזו כבר וגם בשנת התקציב הבאה, בתוך מגמה גם לגדול ולתמוך מכנפיים של קרמבו לנוער מדע, לתנועה החרדית, לתנועת אחריי, לכל אחת מהתנועות ואנחנו מקווים שהם ידעו ליצור את העוצמות שלהם, שייצרו תקנה איתנה.
<אירית ברוק: רק להשלים בעניין של ארגוני הנוער.
<אירית ברוק: אנחנו ככה מספירה ראשונית שלהם, נראה שמדובר על 40,000 – 50,000 משתתפים, אנחנו צופים שבתוך עשור, עם תמיכה וליווי כמו שצריך, גם פה נוכל להראות משהו כמו 300,000 משתתפים, מה שיגדיל בצורה דרמטית את כל תפישת הפנאי.
<ארז אשל: כל התפישה של הפנאי, של בני הנוער וכל התפישה שיש מדריך וחניך בלתי פורמאלי מעבר ליום הלימודים שהוא מחובר לילד בישראל.
יפעת קריב: כמה בני נוער יש בגילאי 12 עד 18?
יפעת קריב: כמה בני נוער יש במדינת ישראל?
<ניסים שלם: זה מגיל 10, מכיתה ד'.
<ניסים שלם: מכיתה ד' עד י"ב.
<ארז אשל: מכיתה ד', אנחנו מדברים על מיליון.
<ארז אשל: כמעט מיליון.
יפעת קריב: מיליון בני נוער?
יפעת קריב: ובשנתון, אתם יודעים להגיד כמה בשנתון?
<ארז אשל: בשנתון כ- 140.
עמרם מצנע: זה אומר שרוב הנוער לא נמצא בתנועות הנוער.
יפעת קריב: ברור.
יפעת קריב: זה נכון כמעט לכל נתון שאנחנו משתמשים בו היום.
יפעת קריב: סליחה, זה לא הדברים שאני רוצה להגיד, אבל נגיד ברשות מקומית, הרבה פעמים ראש רשות בא ואומר – יש לי מועצה כזאת ופעילות כזאת ופעילות כזאת ואז אתה מפלח את זה ואתה רואה שיש לך 700 בני נוער פעילים.
יפעת קריב: אלה בני נוער פעילים, וכמה אלפים שלא.
יפעת קריב: ואני אומרת, גם בארצי, אז יש לנו 300,000 פעילים, 400,000 פעילים, 500.
<ניסים שלם: מדובר על בערך 20%.
יפעת קריב: זה משהו שאנחנו חייבים לשים אותו כרגע מול עינינו.
עמרם מצנע: אירית, בבקשה.
<אירית ברוק: אני חושבת שאחד התהליכים המעניינים ביותר שמתרחשים בשנים האחרונות וזה אפרופו לשאלה המקדמית על הקריסה, האם תנועות הנוער נמצאות בעלייה או בנסיגה, זה התהליכים הקהילתיים שמתרחשים.
<אירית ברוק: זאת אומרת, עד 2005, ערב חתימת אמנת תנועות הנוער, היה נתק כמעט נתק, למעט ברשויות בודדות, רשויות מקומיות בודדות, היה נתק בין תנועות הנוער לבין הרשות המקומית.
<אירית ברוק: כשחתמנו את אמנת תנועות הנוער ב- 2005, אנחנו ניסחנו בזהירות שאנחנו שמים את אבן הפינה, כי עוד לא היה כל-כך הרבה מה להראות בקשר ומאז התובנה שהקשר עם הרשות המקומית הוא חשוב בצורה מאוד מאוד משמעותית, גם לרשות המקומית וגם לתנועות הנוער, הלכה והתבססה והיום אנחנו עדים באמת לתופעה של חיזוק הקהילתיות ברשויות המקומיות, על-ידי כך שתנועות הנוער הן חלק מהמערך ברשויות המקומיות.
<אירית ברוק: מתייחסים אליהם ככאלה וכמעט אנחנו מתחילים לראות בעיות מהצד השני, שרשות מפסיקה להבדיל בין זה שהיא תומכת בתנועות הנוער ומקדמת אותן לבין זה שהיא בעלת הבית עליהן, שזה מתחיל להיות הגבול מהצד השני.
<אירית ברוק: אבל זה תהליך שהוא מאוד מאוד חשוב והוא באמת פועל יוצא של גם ההבנה של הגברת המקצועיות של תנועות הנוער, הגברת היכולת ללכת ביחד לתנועות, בין התנועות השונות, למרות האידיאולוגיות השונות.
<אירית ברוק: פה צריך לתת ציון לשבח למתן שעושה עבודה נהדרת גם כארגון גג וגם באמת לעבודה המשותפת יחד עם המשרד.
<ארז אשל: רגע, מתן כארגון גג, מהווה בשבילנו מודל ללמד קבוצות אחרות ליצור ארגון שהוא אפקטיבי והוא נכון והוא גם מאפשר.
<ארז אשל: זאת אומרת, ממש, יש שם משהו שהוא בפריזמה של החינוך הבלתי פורמאלי, שהוא הטוב ביותר.
<אירית ברוק: עוד מילה אחת שחשוב להגיד, זה לגבי פרויקטים חינוכיים שתנועות הנוער יודעות לקחת כקבוצה ולהירתם לדגלים של המשרד.
<אירית ברוק: למשל, שני פרויקטים שהייתי רוצה לציין, אחד מהם זה היענות בעצם לבקשה של שר החינוך הקודם, לדון ולראות איך בולמים את התופעה של השימוש באלכוהול.
<אירית ברוק: נוצר תהליך מדהים של עבודה משותפת של התנועות, של עיבוד הנושא ביחד, בשותפות של משרד החינוך, של מועצת תנועות הנוער, שוב, השותפות הזאת יודעת ללכת ביחד, גם עם גופים נוספים, כמובן שרלוונטיים לנושא – המועצה למניעת שימוש בסמים ואלכוהול ועוד וכל תנועה בסופו של תהליך כזה, יודעת ליצור תהליך שהוא מתאים לפלח החניכים שלה.
<אירית ברוק: לא דומה התהליך שקורה בצופים, לתהליך שקורה בנוער העובד, לתהליך שקורה בבני עקיבא.
<אירית ברוק: כל תנועה יודעת לעבד את זה באופן שונה, לתת מענה לפלח שלה וזה תוכניות מאוד מאוד מעניינות.
<אירית ברוק: תוכנית נוספת שאני רוצה לציין אותה, זה קורס לשילוב של חניכים עם מוגבלויות בתנועות הנוער.
<אירית ברוק: עד היום היה שילוב אבל הוא היה שילוב אקלקטי.
<אירית ברוק: אנחנו עכשיו מפתחים קורס יחד עם ג'וינט ישראל, מועצת תנועות הנוער, משרד החינוך, בהובלה תוך רתימה של הרבה מאוד מינהלים ומשרדים נוספים, על-מנת לנסות ולייצר שיטה סדורה, text book סדור, של איך משלבים בני נוער בעלי מוגבלויות, כדי שהסניף הבא שירצה לעשות את זה, יש לו מדף ללכת ולראות מה ולא לעשות את הטעויות מחדש.
<אירית ברוק: ואנחנו תולים בזה הרבה.
<אירית ברוק: מילה אחרונה לגבי המגזר הבדואי.
<אירית ברוק: אני חושבת.
<אירית ברוק: גם זה היה אתגר ענקי במגזר הבדואי, כמעט ולא היו סניפים של תנועות.
<אירית ברוק: המתודה הזאת, של תנועת נוער לא מוכרת שם וכאמור, בשנה האחרונה טיפלנו בזה במחוז הדרום בהצלחה גדולה.
<אירית ברוק: שוב, בשיטה הזאת של העבודה המשותפת שמוכיחה את עצמה, גם עם הרשויות המקומיות.