GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מסעוד גנאים: אני באמת לא רוצה להאריך ואולי אני רוצה לתת לכל המוזמנים, כי אני חושב שאנחנו צריכים לשמוע אותם.
מסעוד גנאים: רק מילה אחת, אני חושב שהחשיבות בנושא הזה - - -
מוחמד ברכה: מסעוד, יש נתון שכל אחד ירשום אותו בראש, בקרב בוגרי האוניברסיטה הערבית, ככל שהתואר שלך גבוה יותר האפשרות שלך למצוא עבודה מתאימה לתואר שלך היא נמוכה יותר.
מסעוד גנאים: רק משפט, אני רציתי להגיד שדרך ההשכלה הגבוהה והחינוך, או שמקבעים את האפליה ואת הפערים, או שהופכים אותם בהשכלה וחינוך למנוף, לשינוי ולהתקדמות.
מסעוד גנאים: תודה רבה, אני מייעץ לשמוע את האורחים, שהם הגיבור המרכזי.
עמרם מצנע: עצתך מתקבלת בברכה וידבר פרופ' יוסף ג'בארין ולאחר מכן פרופ' ריאד אגבאריה.
<קריאה: שניהם מאום אל פחם.
יוסף ג'בארין: אני יוסף ג'בארין, אני עוזר משנה בכיר לנשיא של הטכניון וזה גם תפקיד חדש שמראה כוונות- - -
עמרם מצנע: אתה גר בחיפה.
יוסף ג'בארין: כן, גר בחיפה.
עמרם מצנע: אורגינלית אולי מאום אל פחם, אבל גר בחיפה.
יוסף ג'בארין: אני רוצה בקצרה לתאר לכם את המצב, אולי הוא מקרין על שאר האוניברסיטאות, ואת המודל שפיתחנו בטכניון ואת הרקע שלו ואת ההישגים שלו ומה אפשר לעשות בשאר האוניברסיטאות בתחום הזה.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להגיד לכם, בשנות ה-90, תשמעו את הנתונים, 73% מהסטודנטים הערבים נשרו מהטכניון - - -
<קריאה: איך אתה קובע את אחוז הנשירה?
<קריאה: לפי מה?
יוסף ג'בארין: אלה שלא ממשיכים ללמוד, נכנסים ולא ממשיכים ללמוד.
יוסף ג'בארין: אחוז הנשים הערביות בטכניון שאף לאפס.
יוסף ג'בארין: אנחנו פיתחנו בארבע-חמש השנים האחרונות מודל מיוחד, לדעתי סוג התערבות ייחודית בקנה מידה אפילו בינלאומי והוא הרבה יותר מתקדם מהמודל של affirmative action, ומעבר לו, כפי שאמר חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, אנחנו רוצים את המצוינות גם, לא affirmative action ואת הרחמנות הזאת בכלל.
יוסף ג'בארין: מה שקרה, פיתחנו מודל ולפי המודל הזה, אני אתן לכם עכשיו את הנתונים, הגענו מ-3% סטודנטים ערבים בטכניון בשנות ה-90, ראשית האלפיים, אנחנו מדברים היום על 20% מהסטודנטים בטכניון שהם ערבים, כ-2,000 סטודנטים הם ערבים.
יוסף ג'בארין: אחוז הנשים הערביות בטכניון הוא 50%, 49% מהנשים בטכניון הן - - -
עמרם מצנע: זאת אומרת מתוך סך כל הנשים הלומדות 50%- - -
יוסף ג'בארין: מ-20% הערבים.
יוסף ג'בארין: והנשירה ירדה מ-73%, ב-2012-13 אנחנו מדברים על נשירה של 12%, והנשירה בקרב יהודים היא 7% וב-12% אחוזים האלה אנחנו יודעים מה המקור, הסיבה לכך היא שיש לנו הרבה סטודנטים שבאים ללמוד ביולוגיה וכימיה על מנת להיכנס אחר כך לרפואה ולא ממשיכים.
יוסף ג'בארין: נתון אחר, 50% מהסטודנטים שהתקבלו בשנה שעברה לפקולטה לרפואה היו מהסטודנטים הערבים.
יוסף ג'בארין: כלומר יש שינוי דרמטי, עשינו בדיקה לאחוז המועסקים גם כן, הרוב המוחלט מהבוגרים שלנו עובדים היום בנושאים שונים במשק, כלומר אנחנו מייצרים תעסוקה.
יוסף ג'בארין: סוגיה חשובה אחרת היא שאני צריך להגיד מה שאמר גם חבר הכנסת מוחמד ברכה, על כיתות הלימוד של בתי הספר, אפילו היסודיים.
יוסף ג'בארין: הבעיה של האוניברסיטאות, שאנחנו מקבלים סטודנטים שנכנסים לאוניברסיטאות בישראל ללא כל מוכנות.
יוסף ג'בארין: אני עשיתי מחקר עומק בקרב הסטודנטים שלנו, בקרב 1,900 סטודנטים, והם אמרו 'אנחנו באים ללמוד באוניברסיטאות ללא כל מוכנות', במילים אחרות הם הצביעו על כשל כמעט מוחלט של מערכת החינוך הממלכתית.
יוסף ג'בארין: איפה המצטיינים שלנו נמצאים?
יוסף ג'בארין: המקור שלהם מבתי ספר פרטיים, בעצם בתי ספר נוצריים, אלה מנצרת, שפרעם, חיפה, אלה בתי הספר הכי הכי טובים בעצם.
יוסף ג'בארין: גם בחיפה, בית הספר האורתודוקסי שאתה מכיר, שהוא מדהים.
עמרם מצנע: אבל פרופ' ג'בארין, מה עשיתם לצורך המהפכה הזו?
יוסף ג'בארין: מה עשינו?
יוסף ג'בארין: בקצרה, שילבנו ארבעה אלמנטים.
באסל גטאס: תתייחס, יוסף, למרצים.
באסל גטאס: כמה מרצים יש בטכניון בסגל האקדמי, אם יש גם שם מהפכה.
יוסף ג'בארין: אחוז המרצים הערבים בישראל הוא 1.7%, בטכניון אנחנו 10 מרצים מתוך משהו כמו 500-600 מרצים.
יוסף ג'בארין: הבעיה של המרצים הערבים, הם מיעוט קטן ביותר בתוך האוניברסיטאות בישראל וזה אחד הדברים שוות"ת חייבת לטפל בזה בתכנית חומש ארצית ובהשקעה אינטנסיבית.
עמרם מצנע: אוקי, תחזור לנושא הזה של מה הם האלמנטים ששינו את המצב.
יוסף ג'בארין: מה שאנחנו עשינו, בגלל חוסר המוכנות של התלמידים הערבים, כל סטודנט ערבי שנכנס לטכניון מקבל שישה שבועות של מכינה, כי גילינו שהם לא יודעים עברית, מכינה בעברית ומכינה בכמה מקצועות.
יוסף ג'בארין: אחר כך לכל סטודנט חדש אנחנו מצמידים שני חונכים, חונך אקדמי שמלווה אותו ברמה האקדמית וחונך סוציאלי, חברתי, והחונכים הערבים, כל שנה אנחנו מכניסים 400 סטודנטים ערבים חדשים לטכניון וכל חונך מקבל משכורת.
יוסף ג'בארין: כלומר יש לנו חונך אקדמי שמלווה אותו, מכין אותו לאקדמיה, וחונך חברתי, להכיר לתלמיד שנכנס את התרבות הזאת, ויש לנו חונך שלישי שנותן לו קורסים פרטיים, פרטניים, ברמת הפרט, והעשרה וגם הכנה לשאר התלמידים.
יוסף ג'בארין: מה שעשינו גם, כתוצאה מהליווי האינטנסיבי הזה, עשינו תכנית אקטיבית של מעורבות אקטיבית פר סטודנט.
יוסף ג'בארין: בעצם הכסף שקיבלנו עבור התכנית הזאת היא מפילנתרופיה מחוץ למערכת האקדמית, משפחה שתרמה לנו ארבע שנים מיליוני שקלים, משפחת לנדא, והשנה גם הוות"ת תמך בתכנית הזאת, שנה ראשונה שהוות"ת תמך בתכנית הזאת ומבורך מאוד שנתחיל לעבוד גם בשאר האוניברסיטאות.
יוסף ג'בארין: כלומר הליווי האינטנסיבי פר סטודנט הוא מאוד מצוין.
יוסף ג'בארין: יש עוד סוגיה מאוד חשובה, ברשותכם, הסוגיה של השפה והסוגיה של ההשתייכות של הסטודנט למערך, למארג, האקדמי, האם הוא מרגיש שהוא שייך לאוניברסיטת בן גוריון, לטכניון וכו'.
יוסף ג'בארין: חלק מהשייכות הזאת קשורה בשפה, אז מה שהתחלנו גם כן, לתרגם את האתר הכללי של הטכניון, אני מאמין שכל האוניברסיטאות התחילו עכשיו לתרגם את אתרי האינטרנט.
יוסף ג'בארין: קיבלנו את התקצוב מוות"ת באפריל, התחלנו עכשיו לתרגם את כל האתר של הטכניון כך שכל תלמיד ב-י"א ו-י"ב - - -
ג'מאל זחאלקה: כל האוניברסיטאות קיבלו תקצוב, רק אתם התחלתם לעבוד בתרגום.
יוסף ג'בארין: יש עוד סוגיה, ברשותכם.
יוסף ג'בארין: אנחנו גם התחלנו לתרגם, סטודנטים שנכנסים בקורסי היסוד של מתמטיקה, פיזיקה, ביולוגיה, הקורסים הבסיסיים, אנחנו הרגשנו וגם מניסיון בינלאומי שאם אנחנו מלמדים אותם בשפה הערבית- - -, אז הסרטנו את הקורסים האלה ואנחנו נציג אותם, הם יהיו באינטרנט לכלל האוכלוסייה אבל גם לבוגרים שלנו.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להזכיר נתון מאוד מאוד חשוב, אני רוצה להזכיר אותו בפני כבוד חברי הכנסת.
יוסף ג'בארין: אנחנו מצאנו שיש לנו 51% מכלל הסטודנטים הערבים מתחת לקו העוני, יש לנו סטודנטים שמביאים כל שבוע קילו אורז לאוכל, ואנחנו מטפלים בצורה פרטנית בסטודנטים האלה.
יוסף ג'בארין: מדובר ב-50% סטודנטים שהם מתחת לקו העוני וזה הממוצע הכללי של האוכלוסייה.
יוסף ג'בארין: מה שחשוב לנו, הסטודנטים האלה, כשהם בוגרים, הם הולכים להיי טק, יש לנו המון דוגמאות של הצלחה בקרב הבוגרים העניים שלנו, הם חזרו ואחר כך חוללו שינוי כלכלי.
עיסאווי פריג': איך אתם עוזרים לסטודנטים שמתחת לקו העוני?
עיסאווי פריג': מה אתם עושים להם?
יוסף ג'בארין: אין מכסה בישראל, אני חושב שזה צריך להיות חלק מהבקשה לוות"ת ואחרים, אבל אצלנו בטכניון יש תכנית מיוחדת, היא גם באה מהפילנתרופיה, תכנית של אנשי עסקים עשירים, כמובן יהודים, שנותנים לכ-400 סטודנטים אצלנו שהם מהקבוצות החלשות מלגה חודשית לארבע שנים, תקצוב שמאפשר להם להתקיים בעצם בסופו של דבר.
יוסף ג'בארין: מה שאני רוצה לסכם ולהגיד, שאני חושב שתכנית מעורבות והתערבות ישירה היא מאוד מאוד חשובה, לתקצב אותה, התקצוב לדעתי, גם התקצוב של ות"ת, אני מאמין שהוא היה צריך להיות הרבה יותר גדול, לקחת בחשבון גם את האלמנט החסר שהוא מאוד חשוב, אלמנט התעסוקה, שאנחנו רוצים שהבוגרים שלנו ייכנסו למעגל התעסוקה ולחנך אותם לתעסוקה.
יוסף ג'בארין: חלק מהפרויקט שלנו לשנת 2013-2014 זה תכנית הכנה והעשרה לסטודנטים שלנו, במשך ארבע שנים תהיה העשרה אינטנסיבית לעולם העסקי והעולם האקדמי.
יוסף ג'בארין: נושא חשוב מאוד – אלה שלומדים תואר שני ושלישי.
יוסף ג'בארין: 6% מהסטודנטים הערבים בטכניון עושים תואר שני ואחוז הרבה פחות עושים תואר שלישי, ולכן אחוז המרצים הוא מאוד מאוד נמוך.
יוסף ג'בארין: הפול שממנו אנחנו רוצים לקבל מרצים הוא מאוד צר, לכן אני חושב שהייתי מאוד רוצה ואני מקווה שהוות"ת יעשו את זה, לתמוך במלגות ברורות של מצוינות - - -
עיסאווי פריג': יש עלייה, יוסף, בטכניון במספר הלומדים בתואר שלישי בעשר השנים האחרונות, לאור התכנית שהצגת?
יוסף ג'בארין: העלייה היא לא משמעותית והסיבה העיקרית היא מחסור במלגות.
יוסף ג'בארין: הלימודים לתואר שני וההשקעה בלימודי תואר שני מחייבים מלגה, בלי מלגה לא תצטיין ולא תמשיך בעולם האקדמי.
יוסף ג'בארין: הדבר השני הוא לדוקטורט, המלגה לדוקטורט מאוד חשובה, חשוב עוד יותר מלגות מיוחדות לפוסט דוקטורנטים, לשלוח את הפוסט דוקטורנטים לכתוב שנה, שנתיים, שלוש שנים, באוניברסיטאות הכי טובות בעולם, ייל, MIT, הרווארד, לשלוח אותם לשם ולהחזיר אותם ולקלוט אותם.
יוסף ג'בארין: כמו שהייתה לממשלה תכנית לקליטת אקדמאים חוזרים לישראל, אני חושב שצריכה להיות תכנית לקליטת אקדמאים ערבים בכל האוניברסיטאות ללא יוצא מן הכלל.
עמרם מצנע: כן, תודה רבה.
עמרם מצנע: פרופ' ריאד אג'באריה ואחר כך ידבר פרופ' ג'ורג' קנאזע.
<ריאד אג'באריה: אני שוב משתתף בשמחה וההוקרה שיש דוח ראשון של המועצה להשכלה גבוהה בעניין של השכלה גבוהה במגזר הערבי.
<ריאד אג'באריה: בכל זאת אני רוצה להתחיל בזה שאני אישית מאוד מאוכזב ובצורה קשה מהדוח שיצא, מפני שאני מאמין שיש לנו פה מחלה מאוד קשה והרופא שלקחנו לתת את התיקון הוא ברמה הייתי אומר בינונית נימוס.
מוחמד ברכה: רופא כללי, לא מומחה.
<ריאד אג'באריה: אני לא מגזים אם הייתי אומר שהבעיה- - -
מוחמד ברכה: ריאד, תציג את עצמך, מה אתה עושה, מה התפקיד שלך.
<ריאד אג'באריה: אני יועץ הרקטור בעניין של 1,000 סטודנטים ערבים באוניברסיטת בן גוריון ומנהל בית ספר לרוקחות, חבר בוועדות קבלה של רפואה, הייתי יושב ראש ועדת קבלה לרוקחות ויש באחריותי היום 1,000 סטודנטים ערבים והייתי אומר שמתוכם 700 שלומדים את - - -
מוחמד ברכה: עדיין חבר בוועדה לקביעת סל הבריאות גם?
<ריאד אג'באריה: יש לי עוד הרבה, אני לא- - -
מוחמד ברכה: לא, זה חשוב מאוד.
<ריאד אג'באריה: 700 מתוך 1,000 סטודנטים שאני אחראי עליהם, 500 מהם, חצי, סטודנטים שבאים מהמגזר הבדואי בנגב, 700 מהם לומדים מקצוע שהם לא רוצים ללמוד אותו, 70%.
<ריאד אג'באריה: התקבלו למקצוע שהוא בכלל לא שלהם.
<ריאד אג'באריה: כששאלו את איינשטיין איך אתה מגדיר טיפשות, הוא אמר 'אם נצפה או נרצה שדג יעוף'.
<ריאד אג'באריה: זו הטיפשות.
<ריאד אג'באריה: מה שקורה היום זה שיש לנו בעיה עם אוכלוסייה מאוד קשה ושום דבר לא יקדם אותה ולא יזיז אותה מילימטר אחד, חוץ מאשר השכלה גבוהה.
<ריאד אג'באריה: אם לא תיתן למגזר או לחברה הערבית, יותר נכון להגיד, במדינה הזו השכלה גבוהה, הטובה ביותר והדג, שתלמד אותו איך לשחות, והציפור איך לעוף, אז לא תהיה הצטיינות, לא תהיה מנהיגות ולא יהיה כלום ובסוף ייצא עוד דוח, כמו שכבוד היושב ראש אמר, ישים אותו ועשינו ונתנו אקמול לחולה סרטן.
<ריאד אג'באריה: זו דעתי האישית.
<ריאד אג'באריה: אני רוצה להתמקד בשני נושאים עיקריים.
<ריאד אג'באריה: אחד, האם צריך להיות שער אחד, כמו שחבר הכנסת זחאלקה טען, אני אומר שלא, צריך להיות הרבה שערים שונים, לתת להם- - -
עמרם מצנע: אבל אתה מדבר על שערים שונים לכל האוכלוסייה.
<ריאד אג'באריה: כן.
עמרם מצנע: זה נושא כללי שמעסיק את כולם.
<ריאד אג'באריה: נכון.
<ריאד אג'באריה: אני לא מדבר רק על לכתוב דוחות וביקורת, אני אישית ב-15 השנים האחרונות מתנדב, בלי כותרות ובלי כלום, ליזום תכניות לאוכלוסיות חלשות, או disadvantaged מה נקרא.
<ריאד אג'באריה: אני אישית גם סיימתי תיכון ולא הייתה לי בגרות ולא כלום, הגעתי לבאר שבע כפועל בניין והיום אני מנהל בית ספר לרוקחות, פרופסור באוניברסיטה.
<ריאד אג'באריה: אז לקחתי שלוש אוכלוסיות שאמרתי שבאוניברסיטה צריכים לבוא ולתת לזה, חובה של האוניברסיטה, זו זכותן של האוכלוסיות שגרות מסביב, ואם לא, צריך לסגור את אוניברסיטת בן גוריון, אם לא תשרת את האוכלוסייה שלה, ואלה עיירות פיתוח, כבוד היושב ראש היה בירוחם ואתה יודע מה המצב שם, אז עשיתי תכנית שכל יום שישי בכיתה י' 1,000 תלמידים שבאים משדרות עד מצפה, קרית גת, רהט, לאוניברסיטה, לקבל בכיתה י' העשרה.
<ריאד אג'באריה: שתיים, לקחתי בנות בדואיות שיש להן פסיכומטרי 400, היום 18 מהן לומדות רפואה ויש שש שסיימו רפואה, שתי בנות שסיימו התמחות ברפואה, אחת בגניקולוגיה, אחת בפנימית.
<ריאד אג'באריה: יש גם מעיירות פיתוח במגזר היהודי שבאו עם 450, לומדים רפואה, רוקחות אצלי בבית הספר.
<ריאד אג'באריה: אמרתי, לא אגיד את זה, מספר מסוים, התלמידים האלה צריכים להיות אצלי בבית ספר, יש לי חמישה-שישה תלמידים, 10% מעיירות פיתוח.
<ריאד אג'באריה: עכשיו הכנתי, הגשנו דוח לוות"ת לקדם את האוכלוסייה החרדית, לפתוח בית ספר לרפואה, או כיתה נפרדת, לבנות חרדיות ממאה שערים, ואני מאמין שאנחנו נצליח, כמו שהצלחנו עם הבדואים ועם עיירות הפיתוח.
<ריאד אג'באריה: אפשר לעשות.
<ריאד אג'באריה: גם לבוא לקחת ילדה בגיל 18-19 להביא אותה לראיון אצלי לרפואה ולהתחיל לבדוק את שפת הגוף שלה, איזה שפת גוף, קשר עין, הרי אמא שלי, לימדו אותה בגיל 3, 'תורידי את העין שלך', זו בושה, זה חלק תרבותי, אתה לא יכול להסתכל, בחורה לא יכולה להסתכל בעיניים.
<ריאד אג'באריה: המראיין לרפואה וגם אני עושה, אין לו קשר עין, נותנים לה דילמה, באה אלייך ילדה בהיריון מחוץ לנישואין או מישהי שבגדה בבעלה, ואת רופאה, מה את עושה?
ג'מאל זחאלקה: זה ביקורת עצמית, ריאד, אתה מראיין.
<ריאד אג'באריה: אני עשיתי את השינוי בפקולטה לרפואה בבאר שבע, בראיונות, שיש שאלות שאסור לשאול ויש דברים שאסור לחפש אצל הדג.
<ריאד אג'באריה: אתה בודק, בוחן פה סטודנט או מועמד אחר לגמרי שבא מאוכלוסייה אחרת לגמרי, הבעיה עכשיו שיש לנו את ה- - - ששם יש סימולציה ואתה צריך להיות שחקן, וכמו שאמרתי, מביאים לי ילדה שסיימה צבא וטיילה בכל העולם והיא באה לשחק משחק סימולציה מול ילדה מאום אל פחם, שבחיים שלה לא ידעה מה זה סימולציה.
עמרם מצנע: אבל בעצם מה שנדרש מכם באוניברסיטה זה לקחת באמת צעירים וצעירות שכנראה לא זכו בחינוך מתאים, לא ביסודי ולא בגן ולא בתיכון, ולהעביר אותם את כל הפער הזה בפתח של בית ספר לרפואה.
עמרם מצנע: זה הלוא דבר מדהים.
<ריאד אג'באריה: ובכל זאת אני אישית, אם תשאל אותי, הייתי רוצה להקטין את מספר הסטודנטים הערבים שלומדים רפואה היום, והשאלה למה.
<ריאד אג'באריה: כמו שאמר לך פרופ' ג'בארין - - - דרך אגב, אני נמצא בבאר שבע ואני אשמח מאוד, אם תהיה פקולטה לרפואה באום אל פחם, אני אהיה הראשון שתמצא אותי גר באום אל פחם.
<ריאד אג'באריה: וגם יוסף, אם יקימו מכללה להנדסה באום אל פחם, הוא גם יהיה שם, באום אל פחם.
<ריאד אג'באריה: זו הערת ביניים.
<ריאד אג'באריה: עכשיו, מדוע אני רוצה להקטין את מספר הסטודנטים הערבים ברפואה?
<ריאד אג'באריה: השיעור של הסטודנטים הערבים, או בכלל, הרופאים במערכת הבריאות, הוא מעל האחוז באוכלוסייה - - -
<קריאה: לא נכון, 10%.
<קריאה: ברפואה 2% באוניברסיטאות בארץ, לפי הוועדה, ברוקחות זה - - -
מוחמד ברכה: רוקחות כן.
<ריאד אג'באריה: הרי מה זה הסטודנט הערבי?
<ריאד אג'באריה: כשאנחנו מדברים על השכלה גבוהה, אין דבר כזה שאתה יכול להוציא מתחת הכותרת הזו מי זה הסטודנט הערבי.
<ריאד אג'באריה: יש אחד שהוא בוגר תיכון ושם העתיקו ועזרו לו, ואני קורא מעל הבמה הזו לחוקק חוק, אתם חברי הכנסת, אנשי החקיקה, מורה שנתפס עוזר לתלמיד, מעתיק, במגזר היהודי או הערבי, לא משנה, שיהיה עשר שנים מינימום במעצר.
<ריאד אג'באריה: כי זה פשע הכי חמור שיכול להיות.
<ריאד אג'באריה: ואם יתפסו מנהל, שהוא בדרך כלל עושה את זה, לעשרים שנה.
<ריאד אג'באריה: אבל אני רוצה לחזור לנקודה מדוע לדעתי יש להקטין.
<ריאד אג'באריה: יש לנו, לפי הנתונים, בערך, וגם זו אחת הבעיות, אני מבקש נתונים מהאוניברסיטה שלי או מהטכניון, כמה סטודנטים ערבים יש, יגידו לך אין, למה?
<ריאד אג'באריה: אסור להגיד לך כמה, אין, אנחנו לא מתייגים, ערבים, יהודים ודברים כאלה.
<קריאה: עכשיו יש.
<ריאד אג'באריה: אבל זה אסור לפי חוק.
<ריאד אג'באריה: אז אולי צריך לשנות את החוק.
<ריאד אג'באריה: יש לנו בערך 500 כל שנה מועמדים ערבים שיש להם סף פסיכומטרי מעל 725.
<ריאד אג'באריה: מה זה אומר?
<ריאד אג'באריה: ה-500 האלה, אין ספק, אנחנו מסתכלים על הפסיכומטרי, לא הבגרות, בכל העולם נעשו מחקרים ומשקיעים בכל מדינות העולם, זו האוכלוסייה, זה הזהב, זה העתיד של החברה, משקיעים בהם עד בלי סוף, מהם ייצא הפרופסור, מהם ייצא עורך הדין הטוב, הפילוסוף הטוב, מתוך ה-500 האלה, כל השאר, עם כל הכבוד, הם לא גאוני הדור שאנחנו צריכים להשקיע.
<ריאד אג'באריה: מה קורה עם ה-500 האלה?
<ריאד אג'באריה: יש להם סף להתקבל לרפואה, אם אתה מסתכל על הפרופיל איפה נרשמים, 95% נרשמים לרפואה עדיפות ראשונה ואותו אחוז עדיפות שנייה לרוקחות.
<קריאה: אבל למה רפואה ורוקחות?
<קריאה: הרי יש סיבה.
עמרם מצנע: אני מציע, פרופ' אג'באריה, בוא תקצר, כי זה קצת סוטה לנו מהדיון.
עמרם מצנע: למה הסטודנטים הערבים שיילכו פחות לרפואה, זה לא ה - - -
<ריאד אג'באריה: זה אסון לדעתי ש-95% מה-500 שהם הכי טובים, גם מבחינת פסיכומטרי, גם השקיעו בהם, והם רוצים להיות רופאים.
<ריאד אג'באריה: רפואה זה מקצוע שירותי, זה לא מקצוע שאתה יכול לייצר ידע ולתרום.
<קריאה: מה אתה מציע?
<ריאד אג'באריה: מה שאני מציע קודם כל, הרופא שמטפל בבעיה של השכלה גבוהה במגזר הערבי, צריך לבחור את הרופא הכי מצוין שיכול להיות, ועדת לקידום ההנגשה להשכלה גבוהה של המל"ג, אני הייתי חבר ואני התפטרתי מהוועדה הזאת.
<ריאד אג'באריה: היא ועדה טובה, אבל לא מצוינת, כאילו לא מספיק.
<ריאד אג'באריה: יש לה בין 5 ל-10, 20 מיליון שקל, שזה בואו תלכו ותקדמו, 'תעשו מכללות פה', 'תעשו תגבורים כדי למנוע נשירה באוניברסיטאות', וזה גרושים.
<ריאד אג'באריה: אנחנו הגשנו עכשיו לוות"ת סכומים, קיבלנו אולי 25%.
עמרם מצנע: דרך אגב, אני ראיתי בדוח הזה, אני לא יודע אם זה נכון או לא, שהוקצו 500 מיליון שקל לשש השנים הקרובות.
<ריאד אג'באריה: זה לטווח ארוך וזה רק עכשיו.
<קריאה: זה 300 לשש שנים.
עמרם מצנע: אני ראיתי 500 לשש שנים.
<ריאד אג'באריה: יש תת ועדה שיושבת ומחלקת מלגות למכינות ולאוניברסיטאות והתקציב שלה זה בין 5 ל-10 מיליון שקל.
<ריאד אג'באריה: כשאני הייתי זה היה 4.5 מיליון, לפני שנתיים-שלוש.
<ריאד אג'באריה: אין לה שום סמכות, אין לה שום מחקרים שהיא עושה, אין לה זה, אז זה יאללה תן תן תן, בצורה בכלל לא - - - לגבי תנאי הקבלה אני הייתי אומר שכן יש מה לעשות, לפתוח יותר.
<ריאד אג'באריה: לגבי מכינות, היום כשמסתכלים על מועמד תלמיד ערבי, כשהוא לא יודע עברית, אני לא חושב ככה, גם אני לא ידעתי, אחרי סמסטר ראשון, כמה חודשים, והשפה העברית זה לא השפה הכי מסובכת.
<ריאד אג'באריה: אבל אם אנחנו נכין אותם - - -
<קריאה: אבל יש מקצועות - - -
<ריאד אג'באריה: כן, אבל שוב, אני לא יודע מאיפה לתפוס את הקצה, זה מהגן שאין חינוך כמו שצריך, ביסודי, בחטיבת ביניים לא מלמדים היום את השיטות הנכונות ומכינים את התלמיד אחר כך.
<ריאד אג'באריה: ברגע שיש לו את הפסיכומטרי והוא יצא בין ה-500 המחוננים שלנו, 95% נמצאים ברפואה, אז המערכת כל כך מסובכת שהיא דורשת להקים רשות מקצועית ביותר שתיתן את המענה, ולא ישיבה של הכנסת פה, עם כל הכבוד, וישיבה של המל"ג כאן ויום עיון כזה או אחר.
<ריאד אג'באריה: לדעתי, הכי הכי חשוב היום על סדר היום של החברה הערבית בארץ זה השכלה גבוהה ואיך לתת ל - - -
עמרם מצנע: אין ספק שהארת לנו בכמה נושאים מה שנקרא מהשטח.
עמרם מצנע: פרופ' ג'ורג' קנאזע, בבקשה.
<ג'ורג' קנאזע: שלום.
<ג'ורג' קנאזע: אני שמח על ההזדמנות הזאת שניתנה לי לומר כמה דברים בפני ועדה מכובדת זו.
<ג'ורג' קנאזע: אני רוצה להתחיל מהנקודה האחרונה - - -
עיסאווי פריג': איפה אתה מלמד, פרופסור?
<ג'ורג' קנאזע: אני עבדתי 40 שנה באוניברסיטה בחיפה, עד לפנסיה, ומאז אני מכהן כנשיא המוסד האקדמי בנצרת.
<ג'ורג' קנאזע: ב-1981 אני הייתי שווה ל-100% של פרופסורים ערבים במוסדות להשכלה גבוהה בישראל.
<ג'ורג' קנאזע: עכשיו האחוז ירד, ואני שמח, אני הייתי רוצה לראות שזה יורד הרבה, כי צריך שהרבה פרופסורים אקדמאים יצטרפו לסגל האקדמי ויש לי כמה נקודות לומר כאן.
<ג'ורג' קנאזע: קודם כל ברור שהחינוך הוא הדבר העיקרי, החשוב ביותר, בכלל, כולל גם לחברה הערבית, כי הוא זה שיוצר עתיד ויוצר אפשרויות של התקדמות.
<ג'ורג' קנאזע: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם לכך שתנאי אחד מתנאי הקבלה לאוניברסיטאות בכלל הוא שתעודת הבגרות תכלול בחינה באנגלית ברמה של 4 יחידות.
<ג'ורג' קנאזע: זה תנאי בסיסי לכל האוניברסיטאות.
<ג'ורג' קנאזע: מישהו יודע כמה אחוז הסטודנטים הערבים שניגשים לבחינת בגרות ב-4 יחידות באנגלית?
<ג'ורג' קנאזע: אנחנו ניסינו להוציא את האחוזים ממשרד החינוך ולא נענינו, ניסינו דרך הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה והגענו לדבר הזה: יותר משני שליש של הסטודנטים בתיכון לא ניגשים לבחינת הבגרות 4 יחידות.
<ג'ורג' קנאזע: יותר משני שליש, זה אומר שרק לשליש אחד יש תעודת בגרות עם 4 יחידות באנגלית ואלה הם שיכולים להירשם לאוניברסיטה, והשאר כמובן מחוץ להתעניינות, איש לא דואג להם וכמובן שזה אומר דרשני.
חנין זועבי: התלמידים בבתי הספר לא יודעים שאם אתה לא ניגש ב-4 יחידות - - -
עמרם מצנע: הם יודעים.
חנין זועבי: למשל כאשר הייתי בבית ספר אף אחד לא אמר לי.
עמרם מצנע: מתי היית בבית ספר?
עמרם מצנע: זה היה לפני 30 שנה.
<ג'ורג' קנאזע: זו גם האחריות של בית הספר כמובן.
עיסאווי פריג': על פי משרד החינוך, כשאומרים שיש לך תעודת בגרות יש לך זכאות.
עמרם מצנע: תעודת בגרות בלי 4 יחידות באנגלית אתה יכול לתלות את זה על הקיר בבית.
עמרם מצנע: אתה זכאי לתעודת בגרות.
עיסאווי פריג': אז אני יכול ב-3 יחידות שתהיה לי זכאות גם?
עמרם מצנע: כן, זכאי לתעודת בגרות.
עיסאווי פריג': זה דבר חדש עבורי.
<ג'ורג' קנאזע: זו זכאות, אבל זה לא מאפשר לך להירשם לאוניברסיטה.
עמרם מצנע: אני גם לא ידעתי, כשהגעתי לירוחם ובדקתי מה הכשלים, הסתבר לי שבלי 4 יחידות באנגלית אתה לא נכנס, לא לאוניברסיטה, לא למכללה, לכלום.
<ג'ורג' קנאזע: ואין מודעות מספיק לדבר הזה ולכן זה מוציא הרבה מתחום החשיבה על השכלה גבוהה.
עמרם מצנע: זה המכשול הגדול לאקדמיה, גם ליהודים וגם לערבים, רק שאצל הערבים המכשול עוד יותר גדול.
<ג'ורג' קנאזע: אז אני חושב שחשוב מאוד שגם משרד החינוך יטפל בדבר הזה ויפנה את תשומת לב המורים, המנהלים והמפקחים, שידאגו לכך, ואז נגביר את מעגל הסטודנטים הזכאים והיכולים להירשם לאוניברסיטאות.
<ג'ורג' קנאזע: זה חשוב מאוד.
<ג'ורג' קנאזע: עכשיו אני רוצה לומר כמה מילים על הדוח של ה-OECD.
<ג'ורג' קנאזע: אתם יודעים מה זה OECD, אתם יודעים שישראל חברה או רוצה להיות חברה מלאה שם, והארגון הזה הגיע לארץ ובדק הרבה דברים בענייני חינוך, הוא היה בגליל, הוא ראה שיש פערים רציניים בהישגי החינוך בין סטודנטים יהודים לסטודנטים ערבים והוא סבור שיש אפשרות לסגור או להקטין את הפערים האלה על ידי תקצוב של כמה מוסדות חינוכיים, כולל המוסד האקדמי נצרת.
<ג'ורג' קנאזע: הם גם ביקרו שם, ראו מה אנחנו עושים, שמעו וראו מה שמתוכנן אצלנו ולכן הם הזכירו אותנו ברפורט שלנו משנת 2011.
<ג'ורג' קנאזע: אנחנו עוד לא ראינו שום דבר.
<ג'ורג' קנאזע: אני אומר שחשיבות הדוח הזה היא ממדרגה הראשונה וצריך לקחת את זה ברצינות ולנסות לבוא לקראת אלה שכתבו את הדוח, לקראת ה-OECD, כדי שגם הפערים ייסגרו.
<ג'ורג' קנאזע: אנחנו כבר כמה זמן מנסים להתחיל שנת מכינה אקדמית.
<ג'ורג' קנאזע: אנחנו יודעים מה התוצר של בתי הספר התיכוניים בכלל, או התיכוניים הערביים בארץ, ואנחנו חושבים ששנת לימוד 13, אחרי 12 שנים, שנת מכינה מסודרת, טובה, שתמלא את הפערים החסרים אצל הסטודנט, חשובה מאוד, שתכין אותו ללימודים אוניברסיטאיים.
<ג'ורג' קנאזע: היום איש לא יודע מי אחראי על שנת המכינה, אם זה משרד החינוך או אם זה המל"ג.
<ג'ורג' קנאזע: אנחנו מנסים לבדוק.
<ג'ורג' קנאזע: במל"ג אומרים ש'זה צריך לבוא אלינו', אחר כך כששואלים, 'לא, אנחנו עוד לא החלטנו סופית, זה צריך לעבור למשרד החינוך' ולכן אנחנו לא רשאים לפתוח שנת מכינה כזאת ועל כן אני חושב שצריכה מפה לצאת המלצה, שיחליטו מי אחראי.
<ג'ורג' קנאזע: אנחנו רוצים לפתוח שנת לימוד, חשוב מאוד שהסטודנטים שלנו ישתתפו בשנה הזאת כשלב של מעבר בין תיכון לאוניברסיטה וזה יוסיף להם הרבה ידע והרבה מיומנות ויכין אותם כראוי ללימודים האקדמיים.
<ג'ורג' קנאזע: לגבי שפות יש לי הערה כללית.
<ג'ורג' קנאזע: אני חושב שהסטודנטים שלנו, בוגרי התיכון, לא טובים בערבית, לא טובים בעברית ולא טובים באנגלית, אבל הם חייבים לדעת את שלוש השפות, להתמצא בהן, להביע את עצמם בהם כי זו גם שפת אם, לכל אחד יש את שפת האם שלו, זו שפת המדינה וזו שפת המדע, אנגלית, בלי אנגלית אי אפשר להתקדם.
<ג'ורג' קנאזע: לכן שנת המכינה הזאת גם תטפח את הדבר הזה ותוסיף הרבה לסטודנטים ותכין אותם ממש כפי שצריך.
<ג'ורג' קנאזע: רבותיי, המוסד האקדמי נצרת התחיל לפעול בנובמבר 2010 והשנה הזאת היא השנה שבה אנחנו מקווים להעניק את התארים הראשונים, לבוגרים הראשונים שלנו.
<ג'ורג' קנאזע: אבל אתם יודעים שלקיים מוסד אקדמי בלי תקצוב רציני מהמדינה, מהקופה הציבורית, לא יילך, קשה מאוד, ושמעתם גם שהמוסד האקדמי נצרת הוא יוזמה של החברה הערבית, כולה, לא של אדם פרטי ולא של מפלגה פרטית ולא של ארגון פרטי, זו יוזמה של החברה הערבית וטיפוח המוסד הזה מראה גם גישה ואהדה לחברה הערבית בכלל.
<ג'ורג' קנאזע: אנחנו מחכים לתרומת
<ג'ורג' קנאזע: כם, אנחנו רוצים שתתרמו ולכן חשוב מאוד שתהיה המלצה גם מהחברים כאן שבמל"ג ובוות"ת יראו בעין טובה את הרעיון של תקצוב המוסד.
<ג'ורג' קנאזע: להזכיר לכם, נכון, יש 500 מיליון לחרדים ולערבים, 300 מיליון להנגשת החינוך הגבוה לערבים, 300 מיליון, אנחנו לא יודעים איך זה מתחלק ולפי מה, איזה ועדה, לפי איזה קריטריונים, אנחנו לא יודעים, ולכן חשוב לנו שנהיה חלק מהמוסדות שנהנים כדי לשרת את הסטודנטים ולתרום למאמץ של כולנו להנגיש אכן את ההשכלה הגבוהה לסטודנטים הערבים.
עמרם מצנע: אנשי ות"ת.
מסעוד גנאים: אני חושב שטוב שמהתחלה הם יענו על השאלה, 300 מיליון, למי חולקו.
<ארן זינר: אנחנו לא עודכנו לגבי הישיבה הזאת בזמן ולכן אני - - -
<יהודית גידלי: מה זה בזמן?
<ארן זינר: לפני יומיים קיבלנו את ה - - -
<יהודית גידלי: זה קצת יותר ממוזר, אני אראה לך בדיוק מתי קיבלתם, ובכל מקרה לא אמרתם, יכולתם להגיד שזה לא מספיק.
<ארן זינר: בסדר, אני מתנצל, אנחנו נציג את התכנית.
עמרם מצנע: אז אני מציע שנסתפק בזה.
<ארן זינר: אני רק רוצה להגיד - - -
ג'מאל זחאלקה: אם יש לו הערה על משהו?
עמרם מצנע: אין, חבל.
עמרם מצנע: אני רוצה שנקבל אינפורמציה מהימנה, מעודכנת, נוכל לשאול שאלות.
עמרם מצנע: וכבר אמרתי בהתחלה, אנחנו נעשה עוד פגישה, הפגישה הזו באמת הייתה כדי לענות על ההצעה לסדר ולעשות אותה בזמן.
<קריאה: אני חושב שיומיים זה מספיק זמן להכין את זה.
מוחמד ברכה: צריך לבחון נתונים בסיסיים ולראות את מידת התאמתם לצרכים.
מוחמד ברכה: לפחות אני חושב שיש מספרים שהם ידועים.
מוחמד ברכה: הם לא באים לכאן כדי לנחש.
עמרם מצנע: חבר הכנסת ברכה, הם לא מוכנים וכל מה שנקבל נתווכח איתם ולא ייצא מזה שום דבר.
עמרם מצנע: אנחנו כאן ונעשה דיון נוסף.
עמרם מצנע: זה לא בשמים.
עמרם מצנע: מישהו מחברי הכנסת עוד רוצה?
באסל גטאס: ההערה הכללית והראשונית והחשובה ביותר, למרות שאנחנו מברכים על הדוח, אנחנו חושבים שהוא מאוד צנוע, מבחינת תקצוב במיוחד, ב-300 מיליון, אפילו 500 מיליון - - -
עמרם מצנע: אני אומר לכם עוד פעם, פה כתוב 500 לנושא.
באסל גטאס: לא, בעניין ההנגשה.
<ארן זינר: זה גם חרדים וגם ערבים.
עמרם מצנע: פה כתוב רק ערבים.
באסל גטאס: ההנגשה היא 300 מיליון, זה לחמש שנים.
באסל גטאס: אני אומר שזו התחלה טובה.
באסל גטאס: עצם העובדה שהוות"ת וההשכלה הגבוהה ראו צורך בדוח מיוחד על הנגשת השכלה גבוהה לאוכלוסייה הערבית, זה טוב.
באסל גטאס: גם אם בכוס יש קצת מים, אנחנו רואים גם את הקצת מים, לא רק את החלק הריק.
באסל גטאס: אבל אני אומר שזה מעט מדי ואני חושב שבהדגשה למה שאמר פרופ' ג'בארין, הנה, רואים, כשמקדישים, אפילו אם זה גורם פילנתרופי, לעידוד וטיפול פרטני וענייני בסטודנטים ערבים, הנה, רואים את התוצאות.