GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רביד נבו: מעבר לדרישות התקנוניות, אני מקיימת פגישות ייעוץ אישיות עם כל סטודנט שמעוניין, עם תכנון ארוך טווח טרם היציאה למילואים ולאחר החזרה, גם לסטודנטים שהם מעבר לתואר ראשון ולא מקבלים ולת"מ, איך מתמודדים, איך מסנגרים סנגור עצמי מול מרצים, מי שלא מכיר, מי שלא יודע, מי שלא בהכרח מבין את החשיבות.
<רביד נבו: משתדלים לתת טיפול הוליסטי כמה שניתן ולא רק מענה לצילומים, שיעורי עזר, בנושא הזה.
עמרם מצנע: יש לכם מידע, מתוך ה- 23,000 סטודנטים, כמה משרתים במילואים, נניח מעל עשרה ימים?
<רביד נבו: הדרך להשיג את המידע הזה היא קצת מסובכת, כי מדובר במידע וולונטארי.
<רביד נבו: רובם התרגלו להשתמש במערך שקיים אצלנו כבר כמה שנים.
<רביד נבו: המספרים השנה, עכשיו, נמצאים בעיבוד, לקראת סוף שנה.
<רביד נבו: כרגע אין לי את הנתונים אצלי, הדרך שלנו לעשות את זה היא קשורה באמת בנגישות לזכויות.
<רביד נבו: כל עוד אין לנו מערך שמאפשר לי לגשת לנתונים של כל סטודנט של שירות המילואים, אני יכולה רק להניח את זה, מתוך כמה, אקטיבית, מגיעים לקבל תלושי צילום.
<רביד נבו: זו הדרך.
עמרם מצנע: בכל-זאת איזה שהוא מספר, של שנה שעברה?
<רביד נבו: התחלתי השנה, אז היתה לו בעיה בשימור ידע, אז אני לא יכולה להגיד.
עמרם מצנע: מישהו מנציגי המוסדות לאקדמיה יכול לתת לנו איזה מספר, לסבר את האוזן?
<אלירן גבסו: אני הייתי רכז מילואים באגודה של המרכז הבינתחומי בהרצלייה.
<אלירן גבסו: אני יכול להגיד שאין לי את הנתון של כמה מגישים בסופו של, בסופי שנה.
עמרם מצנע: לא, מעניין אותי כמה.
<אלירן גבסו: באזור ה- 10% אצלנו, היו נוכחים.
<אלירן גבסו: היו לו 500 איש באירוע הוקרה האחרון שעשינו, זה ברור שזה לא מייצג את כל האנשים אצלנו, אבל הגיעו.
עמרם מצנע: כמה סטודטים יש?
<אלירן גבסו: בבית-הספר הישראלי על כל זה, באזור ה- 6,000 סטודנטים.
<ענבל אבנון: אני מהתאחדות הסטודנטים.
<ענבל אבנון: אני יכולה להגיד שמסקר שערכנו לפני כשנתיים, זמן השירות הממוצע של סטודנט במילואים עומד על 14 יום וכ- 36% משרתים עד שבעה ימים בשנה, 24% משרתים בין שמונה ל- 14 ימים בשנה.
<ענבל אבנון: 21% משרתים בין 15 ל- 21 ימים בשנה וכן הלאה.
עמרם מצנע: זה מתוך אלה שמשרתים?
<ענבל אבנון: כן.
עמרם מצנע: השאלה שאותי מעניינת, אם מתוך כלל הסטודנטים, אם אתם יודעים כמה עושים מילואים.
<ענבל אבנון: זו שאלה מצוינת ואנחנו גם נרצה לדבר על איזה שהוא מסד נתונים שאנחנו מעוניינים להקים בנוגע למשרתי המילואים במוסדות האקדמיים כי מה שראינו בעמוד ענן, שפנינו למוסדות ורצינו לראות מי, מה, כמה מילואימניקים יש, מי נקרא, מה, כדי שנוכל להיערך ולדעת איפה מבחינת תשומות ארגוניות והמידע הזה לא קיים וכיום אנחנו פועלים מול המל"ג ואנחנו בניסיון לייצר את מסד הנתונים האלה, על-מנת שנוכל באמת לעקוב אחרי הדברים.
<ענבל אבנון: אנחנו גם, וזאת קריאה למוסדות האקדמיים, נשמח לשיתוף הפעולה שלכם ושזה ייעשה בצורה וולונטארית, אנחנו נשמח לייצר את זה.
<אלירן גבסו: אני רק אגיד שאני קודם כל מצטרף לברכות ולדברים על התהליך שקורה וכל הנציגים פה דיברו עליו.
<אלירן גבסו: אצלנו, הרכזים בתוך כל פקולטה, גם אני נציג מטעם הסטודנטים, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם המוסד, וגם נציגי הפקולטה הם סטודנטים.
<אלירן גבסו: סטודנט בא, הוא מסביר לחבר שלו והוא בעצם, כשראינו את זה עוד בשנה שעברה, זה איך הסטודנט המשרת במילואים נזכר בזה בכל פעם בלחץ.
<אלירן גבסו: זאת אומרת, למרות שכל הנתונים ויש לנו פורטל כבר שקיים תקופה ארוכה, הם לא נכנסים.
<אלירן גבסו: בסוף הם רוצים לדעת במייל או בטלפון, בשעות לחוצות, מה אני יכול לעשות, מה אני עושה במקרה הזה והזה, ופה אנחנו הגדלנו את עצמנו לנציג או שניים לכל פקולטה כזו והמענה נעשה ישיר ואנחנו רואים על זה נתונים בכמה לקחו את כל השירותים שלנו, כמה ספגו את השירותים.
<אלירן גבסו: גדלנו בהמון.
<שושנה אלגזי: מה הם מבקשים?
<אלירן גבסו: הם מבקשים הרבה את השירות של השלמה של שיעורים, הרבה.
<אלירן גבסו: יש לנו את זה בשני אופנים, אחד – המרכז מנחה את המרצים וכולם לאור הערך הזה, הם נותנים מעצמם שעות, זמן אישי, כשהם יושבים עם המתרגל ומשלים את השיעורים ואנחנו למדנו את זה מהסקר שעשו בהתאחדות, מה הכי חשוב לסטודנטים, זה באמת הנושא הזה של ההשלמה, אנחנו פתחנו לא ערוץ אחד של השלמה, אלא שלושה ערוצים שונים – או למידה אישית או למידה קבוצתית או השלמה בזמן שלך, דרך האינטרנט וזה עלה פלאים.
<אלירן גבסו: ממש ברמת הקפיצה של מאות אחוזים בשימוש.
<אלירן גבסו: אני רוצה להגיד שאמנם אנחנו עשינו גם מפגש דומה בשנה שעברה, אותו דבר של היישור קו, הזמנו את כל יושבי-ראש האגודות, נציגים, רכזים ודיקני סטודנטים, במרכז הבינתחומי עשינו באמת כנס והבאנו גם מסמך עם המלצות.
<אלירן גבסו: כמובן, בשיתוף מלא של עמותת המשרתים במילואים והבאנו הרבה נקודות, כדי להגיע לאותו יישור קו שהוא נכון, לדעתנו.
<אלירן גבסו: אני חושב שהיחס הזה, הערך הזה בסוף, בין הסטודנט לבין המוסד, ראינו אותו פלאים במבצע עמוד ענן.
<אלירן גבסו: בתפקיד שלי, אני רכז אקדמי של בית-הספר, אז כל כזה נציג ישב, הציג, הציג את כל הבעיות שעלו מהסטודנטים שלו, ישבנו עם כל הדיקנים, מצאנו את כל סל הפתרונות שהיה אפשר לתת, היה שיח כל הזמן איך עוזרים לכל אותם הסטודנטים וזה, אני חושב שבסוף, כשמורידים את זה חזרה, זה הפיתרון הכי מהיר.
<אלירן גבסו: זה לאו דווקא עוד שעה או עוד איזה פורטל כזה שהוא יותר קל לו להיכנס, זה הערך הזה, ה-לחנך על זה, שצריך להיות שיח לטובת הכלל וזה מה שהיינו רוצים.
<אלירן גבסו: דבר אחרון, יש כיום את מלגת פר"ח, פרויקט חונכות, שמוסיפים עליה 1,000 שקל לסטודנט שמשרת במילואים.
<אלירן גבסו: אנחנו חושבים שאפשר להעלות אותה לסכום של 8,000 שקל וזה יעזור המון לאותם סטודנטים שמשרתים.
<יהודית גידלי: כמה זה מלגה רגילה של פר"ח?
<אריה ארזי: 5,200 ולסטודנט תוספת של 1,000 שקל.
<אריה ארזי: סטודנט שעושה מילואים.
עמרם מצנע: ענבל.
<ענבל אבנון: אז קודם כל, באמת אנחנו מברכים על הדיון החשוב הזה.
<ענבל אבנון: בהמשך לכל, לתחרות פה, איזה מוסד הוא ככה יותר מפרגן למילואימניקים, אתמול נפגשנו עם הקמל"ר, קצין מילואים ראשי, והחל מהשנה הבאה, הקמל"ר יעניק מגן הוקרה למוסדות אקדמיים בולטים על-סמך פעילותם המשותפת למען חיילי מילואים, אז זה רק חשוב שתדעו – התאחדות הסטודנטים תשב בוועדה אשר תקבע את הקריטריונים וזה בהחלט דבר מבורך שככה לעודד את העניין.
<ענבל אבנון: למרות כל הדברים הנחמדים שנאמרו פה - - -
<אמיר חי: זה יהיה במסגרת מגן שר הביטחון למעסיקים, אז בשנה הבאה יהיה ייצוג גם למוסדות האקדמיים.
עמרם מצנע: טוב מאוד.
<ענבל אבנון: כן, תודה.
<ענבל אבנון: אז למרות כל הדברים הנחמדים שנאמרו פה, אנחנו נתקלים בכמה וכמה בעיות.
<ענבל אבנון: כיום מקבלת מפקדת קמל"ר כ- 600 עד 700 פניות בשנה מסטודנטים שנתקלו בבעיות בשל יציאה לשירות המילואים.
<ענבל אבנון: אנחנו פועלים כרגע על-מנת להכניס איזה שהוא סעיף במערכת לפניות הציבור, של מהו שם המוסד ממנו הוא מגיע, כך נוכל לעשות איזה שהוא monitoring ולעקוב.
<ענבל אבנון: בגדול, יש שיתוף פעולה והמוסדות האקדמיים באמת הולכים לקראת חיילי המילואים.
<ענבל אבנון: בעיה עיקרית ומאוד מאוד קשה שיש לנו כבר הרבה מאוד זמן, אנחנו מנהלים מול מה”ט, משרד התעשייה, המכון להכשרה טכנולוגית, הם אחראים על כל ההנדסאים, טכנאים.
<ענבל אבנון: בניגוד לחוק זכויות הסטודנט שמחייב את המוסדות האקדמיים בכך וכך דברים, אצל המכללות האלו זה לא מופיע בחוזרים ובתקנונים ואנחנו פועלים הרבה מאוד זמן, על-מנת לגרום לזה לקרות.
<ענבל אבנון: בסך-הכל זה הוספת כמה תקנונים ולמרות המינוריות של זה ובאמת פעולה שיכולה להיעשות בימים ספורים, זה עדיין לא נעשה, אנחנו פנינו עם זה גם לשר הכלכלה.
<ענבל אבנון: אנחנו גם בשדולה להנדסאים וטכנאים מדברים על זה וזה עדיין לא נעשה, אנחנו נשמח לעזרתכם בעניין.
<ענבל אבנון: חוץ מזה, כמו שאמרתי, אנחנו עובדים על מסד הנתונים הזה ואנחנו נשמח לעזרתכם באמת בעידוד המוסדות האקדמיים לייצר את זה.
<ענבל אבנון: אנחנו מברכים את אוניברסיטת בן גוריון על תקנות בנוגע לבני ובנות זוג של משרתי מילואים, אפרופו נשות המילואימניקים, כל מיני הקלות במבחנים והגשות, עבודות וכו'.
<ענבל אבנון: אנחנו נפעל על-מנת להרחיב את זה ושזה יתקיים גם ברמה הארצית, כמובן נשמח אם המוסדות האחרים ישתפו פעולה.
<ענבל אבנון: דני דיבר לגבי פורטל מילואים, אנחנו חושבים שזו באמת הדרך המוצלחת ביותר לעקוב אחרי משרתי המילואים, על-מנת שהם ידעו מהן זכויותיהם ואנחנו גם עוד קריאה למוסדות.
<ענבל אבנון: ושוב, אנחנו מברכים עוד פעם את המוסדות האקדמיים, אשר מכירים בשירות במילואים, מכירים ונותנים על זה נקודת זכות.
<ענבל אבנון: יש כיום כמה מוסדות אקדמיים אשר מאפשרים את זה וזהו.
<ענבל אבנון: מבחינת התאחדות הסטודנטים.
עמרם מצנע: ד"ר צחי מילגרום, סגן נשיא המכללה האקדמית הדסה, ואתה מייצג את מי?
<צחי מילגרום: את ועד ראשי המכללות הציבוריות, 21 מכללות, אקדמיות כולן, שמתוקצבות על-ידי המדינה.
<צחי מילגרום: קודם כל, לגבי רוב הדברים שנאמרו כאן, אני שמח לומר שבכל המכללות, ושוב, אם במסגרת האופוריה הכללית רוב המכללות, הדברים קיימים, גם לפני הכללים שנקבעו על-ידי המועצה להשכלה גבוהה.
<צחי מילגרום: לדוגמה, דבר אחד שהוזכר קודם, המכללה האקדמית תל-חי זכתה באות מגן המילואים לשנת 2013, ממשרד הביטחון, כביטוי לתמיכה בסטודנטים הנעדרים מלימודים בגין שירות מילואים, שזה כבר קרה, כלומר שההחלטה הזאת כבר היתה ואני חושב שזה דבר מאוד חשוב, שכל המכללות הציבוריות, רואות בסטודנטים שמשרתים במילואים כמי שעושה פעילות מאוד מאוד חשובה למען הקהילה ואם אנחנו מחשיבים את נושא הפעילות למען הקהילה גם כפעילות אקדמית ויש על זה כללים ותקנות, הרי ששירות המילואים בהחלט מקבל עדיפות גם בנושא הזה.
<צחי מילגרום: חשוב להזכיר את זה, מכיוון שלמשל, הוזכר כאן העניין של נקודת זכות.
<צחי מילגרום: הכלל אומר שבאותם מוסדות שמכירים בשירות לקהילה בתנאים מסוימים כמקביל לקורס אקדמי שמקנה נקודות זכות, הרי שאותם מוסדות רשאים באותם תנאים להכיר גם בשירות מילואים כחלק מההכרה בזכאות לנקודות זכות.
<צחי מילגרום: במכללה האקדמית הדסה, ששם אני מכיר את הדברים היטב, רוב הקורסים שהסטודנטים חייבים לבחור כקורסי בחירה, מקנים שלוש נקודות זכות.
<צחי מילגרום: אילו היינו מקנים רק שתי נקודות זכות בגין שירות מילואים כפי שכתוב בכללים, אז אף סטודנט לא יכול היה ליהנות מזה, מכיוון שהיתה חסרה לו נקודת זכות אחת כדי להשלים את התואר.
<צחי מילגרום: אותם חוגים שבהם נדרשות שלוש נקודות זכות לקורס בחירה, אנחנו מכירים בשירות מילואים, באותם תנאים למספר ימים, כשלוש נקודות זכות.
<צחי מילגרום: אבל כשאני מזכיר את הימים ואת מספר הימים שבהם הסטודנט משרת, פה זה נקודה שאני מבקש להסב את תשומת לב כולנו.
<צחי מילגרום: הכללים שקיימים ברוב המקומות, מדברים על 21 ימי מילואים בשנה.
<צחי מילגרום: מגיע אלי סטודנט ואומר – תשמע, אני מילאתי יותר מאשר 21 ימי מילואים, אבל זה יצא שנה וחודש, או דברים מהסוג הזה, בין השאר בגלל שאף אחד לא הביא לידיעתי מראש, ש- 21 ימים זה המינימום שמזכה והיחידה ביקשה שיום אחד ייחשב כחד יומי ולא ייחשב בתוך המסגרת, כי ליחידה חסרים ימי מילואים וכדומה.
<צחי מילגרום: לכן קודם כל הכרנו בשירות של 36 יום בשנתיים, כמזכה בנקודות זכות ולא רק 21 יום ואני מבקש, חשוב מאוד להביא גם לידיעת הסטודנטים וגם לידיעת היחידות, שכאשר מתקשרים למפקד ומסדרים משהו והדברים האלה לא מופיעים בסופו של דבר בכתובים או יום אחד הוא מגיע ורושמים לו את זה חד יומי, כל מיני דברים שנעשים בין הסטודנט לבין היחידה, בסופו של דבר עלולים לפגוע בסטודנט ואז מאוד קשה בדיעבד, לטפל בזה.
<צחי מילגרום: לדעתי, זה קורה בכל המכללות הציבוריות.
<צחי מילגרום: אצלנו זה קורה תמיד, אנחנו מתייחסים באמת לכל סטודנט ולכל בעיה של סטודנט ברמות הכי גבוהות, כך שאנחנו צריכים לפתור כל בעיה אקדמית בצורה האקדמית הטובה ביותר, גם אם מבחינת הכללים היבשים של מספר ימים בתקופה מסוימת וכו', זה לא תמיד עונה על הדרישות.
<צחי מילגרום: יחד עם זה, אני אומר שכל המכללות הציבוריות
<צחי מילגרום: עושות הכל כדי לעזור לכל סטודנט בצורה המקסימאלית, כאשר מה שמופיע בכללים, בתקנות ובתקנות של המל"ג, זה המינימום שאנחנו רואים ויש הרבה מה לעשות מעבר לזה.
עמרם מצנע: אלון שוורצר, בבקשה.
עמרם מצנע: תנועת אם תרצו.
<אלון שוורצר: בוקר טוב, גם אני רוצה לברך כמובן על הכינוס הזה.
<אלון שוורצר: אני הייתי רוצה להעיר בנקודה נוספת חשובה בנוגע לסטודנטים שמשרתים במילואים.
<אלון שוורצר: גם אני סטודנט שעושה מילואים.
<אלון שוורצר: אנחנו קיבלנו ב- 2011 פנייה ראשונה, בנוגע לסטודנט שהופתע.
<אלון שוורצר: הוא שכר דירה בירושלים וכשהוא הגיע לזכאות של הנחה בארנונה, בגלל שיש לו שכר דירה והשכר שהוא מקבל מהעבודה הספיק לו לזכאות בהנחה בארנונה ומה שקרה, שהוא יצא למילואים, ואז הוא יצא לאיזה 30 יום, קיבל את התגמול של כמה אלפי שקלים בסוף החודש וכשהוא רצה לחדש את הזכאות להנחה בארנונה, בעירייה אמרו לו – אתה לא זכאי, כי קיבלת את ההכנסה מהמילואים.
עמרם מצנע: מה קשור אחד לשני?
<אבי סייג: אני יכול לעזור?
<אבי סייג: יש שכר מינימום לחייל משרת במילואים שהוא היום 5,800 שקל בערך, זה לא שכר המינימום במשק, הצלחנו לשנות את זה.
עמרם מצנע: זה יותר גבוה?
<אבי סייג: ברגע שאתה מקבל שכר מינימום כזה, אתה כבר לא זכאי להנחה בארנונה.
<אבי סייג: אז נוצר מצב שאתה יוצא למילואים, מפצים אותך על תקופת המילואים דרך השכר ואז אתה מאבד את הזכות להנחה בארנונה.
עמרם מצנע: אבל הארנונה לא מחושבת בחודש אחד של שכר, נותנים את זה שלושה חודשים.
<אלון שוורצר: אבל עדיין זה יצא.
<אלון שוורצר: באותו מקרה ב- 2011, מירושלים, שאנחנו ניסינו לטפל בזה, פנינו לעירייה אבל התשובה שלהם היתה שעל-פי התקנות של משרד הפנים, התגמול של מילואים נחשב להכנסה, בניגוד למשל לכל מיני קצבאות כאלה ואחרות, והם פועלים על-פי החוקים ועוד פעם, למרות הפניות שלנו וגם ניסינו להעביר את זה אז למשרד הפנים בראשות אלי ישי, הדברים לא השתנו ולפני חודש, גם התפרסמה כתבה נוספת בעניין בתל-אביב הפעם, גם, אותו מקרה, סטודנט שיצא למבצע עמוד ענן והיה גם כמעט חודש במילואים, קיבל את התגמול גבוה, וכשהוא בא לחדש את הזכאות שלו להנחה, הודיעו לו שבעקבות העובדה שהוא קיבל איזה שהוא מענק גדול, הזכאות שלו יורדת והוא צריך לשלם את הארנונה המלאה.
<אלון שוורצר: יש פה כמובן אנשים שיכולים אולי לעזור לקדם.
<אלון שוורצר: בסופו של דבר, זה שינוי באיזה תקנה אחת של משרד הפנים, גם לא מדובר, אני מניח, על יותר מ-אולי מאות סטודנטים שנפגעים מכך, אבל חשוב לשים לב, כי הסטודנט יוצא למילואים, הוא לא יוצא בשביל הנחה בארנונה או בשביל ההכנסה, אבל חשוב שתישמר לו ההנחה הזאת והזכות הזאת.
<אבי סייג: צריך לטפל בזה לא רק לגבי סטודנטים, עם כולם, בוועדת הפנים.
<ענבל אבנון: יש עכשיו דיון בהנחות לארנונה בוועדת הכספים.
עמרם מצנע: לי זה משונה, כי אני יודע שכשאתה מגיש לארנונה בקשה, זה לא על חודש שכר מסוים אחד.
עמרם מצנע: לוקחים מראש שלושה או ארבעה חודשים רצופים, ואז, פתאום אתה מקבל איזה שהם הפרשים או משהו כזה.
עמרם מצנע: אבל בסדר, אני מניח שידונו בזה, אני מבין, או בוועדת הכספים או בוועדת הפנים.
עמרם מצנע: OK, תודה לך.
עמרם מצנע: ליאור לב, בבקשה, האוניברסיטה הפתוחה.
<ליאור לב: אני לא אלאה.
<ליאור לב: האוניברסיטה הפתוחה היא ייחודית לשאר האוניברסיטאות, הן מבחינת תנאי הקבלה, הן מבחינת הפרישה ותכף אני אגע בזה, אולי, פרישה ארצית שסטודנטים לומדים בה מכל רחבי הארץ, מדובר על מעל 40,000 סטודנטים.
<ליאור לב: אצלנו גם יש רכזת מילואים אבל עוד גורמים, מכיוון שיש כל-כך הרבה סטודנטים, בעצם מהגורמים העיקריים שמטפלים, זה בעצם הרכזים, מרכזי ההוראה של הקורסים השונים, שאליהם הסטודנטים פונים ומאפשרים להם, כפי שציינו פה, אני לא אכנס לפרטים, אין טעם, דחיות של מטלות, דחייה של לימודים, למשל, אם מעל לעשרה ימי מילואים.
<ליאור לב: אבל מה שרציתי להוסיף אולי בהקשר הזה, שזה אולי בשולי המנדט של הוועדה, אבל בכל זאת לציין שלצערנו החזית מתקרבת לעורף, נגיד ככה ואצלנו, בכל המבצעים האחרונים של עמוד ענן, כבר שכחתי את כל השמות, אנחנו מאפשרים גם לסטודנטים הרגילים, שהם נמצאים וקרובים לחזית בחיפה זה היה, מאפשרים להם גם אותם תנאים מיוחדים שמאפשרים למילואימניקים, אולי גם בזה צריך לדון באיזה שלב.
עמרם מצנע: לא כל-כך ברור לי מה בדיוק, לאן אפשר להגיע.
<ליאור לב: תנאים מיוחדים, נניח, דחיית מילואים, דחיית עבודות.
עמרם מצנע: לא, אבל אם לצורך העניין יש מצב חירום בעורף, אז גם האוניברסיטאות לא פועלות.
<ליאור לב: אז אצלנו היא ממשיכה לפעול, כי היא מופעלת בכל הארץ.
עמרם מצנע: נדב שמיר, מל"ג.
<נדב שמיר: שלום רב, גם אנחנו מברכים על הדיון החשוב הזה.
<נדב שמיר: הוזכרו כאן הכללים שלנו.
<נדב שמיר: אני רוצה להזכיר שבדיון לפני שנה, היינו על סף התקנת הכללים האלו, ממש היינו בשלבים האחרונים ושבועיים-שלושה אחרי הדיון, המל"ג אישרה את הכללים והם פורסמו ברשומות ונהיו כחלק מהחקיקה של מדינת ישראל.
<נדב שמיר: מהדברים שאנחנו שומעים כאן, אנחנו מבינים שבאמת הנושא של זכויות הסטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה נכנס לאיזה שהוא מסלול אחיד ושוטף, כנראה שהדברים הוטמעו במוסדות והשונות שהיתה קיימת קודם, הצטמצמה וקיימת היום הרבה פחות.
<נדב שמיר: אני רוצה להדגיש שעדיין יש שונות וצריכה להיות שונות כי הכללים שלנו לא קובעים כזה ראה וקדש, ככה, אלו הכללים ולא לעשות יותר מזה.
<נדב שמיר: הכללים הם מינימום.
<נדב שמיר: המוסדות כמובן יכולים להוסיף על זה.
<נדב שמיר: אני שומע שהמוסדות עושים את זה ואנחנו שמחים כמובן.
<נדב שמיר: אנחנו קבענו את הסטנדרט המינימאלי.
<נדב שמיר: מדי פעם אנחנו מקבלים פניות, גם ממוסדות וגם מסטודנטים, אבל עולה מהפניות שאין איזה שהוא סירוב ליישם את הכללים, אלא מדובר על שאלות של פרשנות של כללים וברגע שהם מקבלים את הפרשנות שלנו, גם התאחדות הסטודנטים, גם הסטודנטים, גם המוסדות, מתיישרים לפי הפרשנות והדברים מתנהלים כסדרם.
<נדב שמיר: אנחנו לא מצאנו מוסדות סרבניים או דברים כאלה וגם זה מהווה אינדיקציה שהדברים הוטמעו כמו שצריך.
<נדב שמיר: בנוסף לעניין הזה, כאשר יש אירועים מיוחדים, כמו מבצע עמוד ענן, פתחנו חמ"ל אצלנו, במל"ג, לפניות סטודנטים.
<נדב שמיר: באמת הפניות התגברו מאוד בימים האלה.
<נדב שמיר: העמדנו אנשים שיענו לסטודנטים ויבהירו להם את הזכויות שלהם.
<נדב שמיר: גם הפנינו לרכזי המילואים, קיבלנו את רשימת רכזי המילואים בכל המוסדות והפנינו כל אדם לרכז המילואים, כאשר צריך איזה שהיא התאמה פרטנית ובסך-הכל אנחנו די מרוצים מיישום הכללים וממשיכים לעקוב.
עמרם מצנע: יש מישהו שמייצג את המכללות להוראה?
<דוד בוסקילה: אני עובד כנציג האגף להכשרת עובדי הוראה במשרד החינוך.
<דוד בוסקילה: כפי שעו"ד שמיר אמר, בעניין הזה המכללות להוראה הן חלק מהמוסדות להשכלה גבוהה והם קיבלו באופן ישיר, את החוזר של המל"ג.
<דוד בוסקילה: כל המכללות אכן פועלות לפי החוזר הזה.
<דוד בוסקילה: המנכ"לית של משרד החינוך, יחד עם הסמנכ"לית, שלחו חוזר רענון שבו ביקשו פעם נוספת להביא לידיעת הסטודנטים וגם לידיעת הסגל, גם בתקנון של המכללות וגם בידיעון לסטודנטים, את כל הזכויות.
<דוד בוסקילה: אנחנו באגף, באופן עקרוני, גם כן קשובים לשמוע אם יש איזה שהן טענות וכו'.
<דוד בוסקילה: לא ידוע לי על טענות שהושמעו לאחרונה, בעניין הזה.
עמרם מצנע: אתמול יצא מסמך של מנכ"לית משרד החינוך?
<דוד בוסקילה: המנכ"לית הוציאה, לרגל יום המילואים, חוזר רענון.
עמרם מצנע: זה כבר הישג.
עמרם מצנע: זהר גרינברג, מנקודת מבטו של מפקד במילואים.
<זהר גרינברג: הדיון כאן הוא דיון שבעצם רואים אותו מהצד המוסדי, הייתי אומר.
<זהר גרינברג: אני רוצה פשוט גם לענות על התמיהה, מדוע יש רק כ- 1,700 פניות לוולת"מ, שזה דבר שנראה מאוד מוזר.
עמרם מצנע: נמוך, כן.
עמרם מצנע: דרך אגב, אני רואה את זה בחיוב, זה סימן שהמפקדים פותרים את הבעיות.
<זהר גרינברג: וזה בדיוק מה שאני רוצה לומר.
<זהר גרינברג: אנחנו עושים פה "עסקה".
<זהר גרינברג: סטודנטים הם בדרך-כלל בתחילת שנות ה- 20 שלהם, הם באים ליחידה עם אופק שירות, סתם ככה, נגיד 15 שנים, וכשאתה קולט סטודנט במילואים, אתה צריך לדעת שאם אתה לא תקלוט אותו עם הבנה לצרכים שלו, יכול להיות שהוא לא יהיה לך ל- 15 שנים.
<זהר גרינברג: כי כל מי שבאמת לא רוצה או מי שמרגיש שלא ממש קשובים, ואנחנו מדברים בדרך-כלל על אנשים שאתה לא מכיר אותם, התופעה הזאת קורית ממש כשמגיע הסטודנט לשירות בפעם הראשונה.
<זהר גרינברג: בעצם, הדרך שלנו להתמודד או בכל אופן הדרך שלי, אנחנו מנסים לתת את מירב העזרה לסטודנט, בתחילת לימודיו ובדרך-כלל בתואר ראשון, כאשר התועלת היא שאם סטודנט נקלט והוא נקלט ליחידה והוא בדרך-כלל עם החברים שלו, זה מאפשר לו לשרת שירות יותר מלא ומונע תסכול ורוגז ובעצם, אנחנו, לעניין הזה צריכים לאזן בדרך-כלל בין צורכי הצבא ואנחנו לא מדברים, אני לא מדבר על אירועים מבצעיים, אני מדבר בעצם על תוכנית העבודה הרגילה, על תעסוקות מבצעיות, על אימונים, ששם אתה צריך להתמודד, האם להכשיר את החייל, שזה לא כל יום ולא כל שנה, או לאפשר לו להתמודד עם בחינה שאם הוא לא ייגש אליה במועד, יכול להיות שהוא יקבל מועד ב', אבל בראייה המלאה של החיים שלו והחיים של סטודנט הם לא רק לימודים והם לא רק הצד האקדמי והם כמובן גם לא רק השירות במילואים.
<זהר גרינברג: יש כל מיני פרמטרים נוספים שאפשר לטפל בהם רק באמת אחד על אחד, ולכן להערכתי, רוב הדברים נפתרים במסגרת היחידות והדבר הזה מסור בידי המפקדים וכאן אני צריך לומר שהמפקדים ככלל, הם אנשי מילואים ולא אנשי קבע.
<זהר גרינברג: יש להם בדרך-כלל הכרה ובדרך-כלל יש להם גם יתרון שחלק לא מבוטל מהם גם היה סטודנט, אז הוא מביא אתו גם את התחושות שכשהוא היה סטודנט, ואם הוא נפגע, אז זו הזדמנות לתקן ואם נהגו כלפיו כשורה, אז הוא יכול ליישם לקחים טובים.
<זהר גרינברג: לכן, בעצם, כל המנגנונים שדובר בהם, הם חשובים מאוד, בעיקר לאירועים שבעצם הם לא בשליטתנו, שיש מה שנקרא צו שמונה, יש איזה פעילות מבצעית שאיננה מאפשרת שיקול דעת והיא איננה מאפשרת לשחרר אנשים גם אם יש להם בעיה וגם אם הדבר הזה מסב להם קושי.
<זהר גרינברג: הדברים האלה בהחלט יש צורך בכל המנגנונים ולטייב אותם.
עמרם מצנע: אפרופו, שאתה מספר על כך שמפקדי הקבע לא תמיד מכירים את עניין המילואים.
עמרם מצנע: זה מזכיר לי, כשגמרתי להיות מפקד חטיבה סדירה, חטיבת שריון, הלכתי ללמוד כסטודנט, הייתי מח"ט מילואים והגעתי לתרגיל חטיבתי ונסענו ולידי היה קצין הקשר ולא היה קשר, כרגיל, נתתי לו מכה בראש, כמו שנהגנו פעם לעשות בלי שתבעו אותנו לאיזה דין משמעתי ואז הבחור מתרומם, מוריד את הקסדה ואני רואה בן-אדם שמבוגר ממני באיזה 20, 30 שנה, ואומר לי – המפקד, פה מבקשים, לא נותנים מכות בראש.
עמרם מצנע: וזה היה מה שנקרא ההיכרות שלי עם המילואימניקים.
<אבי סייג: אני אלוף משנה במילואים ואני יושב ראש עמותת המילואים שאנחנו מאחדים למעשה את פורום מג"דים, מח"טים, טייסים, מזה 18 שנה ואת פורום החיילים הפשוטים, שנקרא חפ"שים, וזאת היא העמותה.
<אבי סייג: אנחנו פעילים פה בהרבה חקיקות בכנסת, בין היתר יזמנו יחד עם חבר הכנסת אלכס מילר את חוק הסטודנט במילואים, בשנת 2008 הוא נחקק.
<אבי סייג: הוא נחקק ולא יכולנו ליישם שם שום דבר בגלל ההגנה האקדמאית בפני חוקים.
<אבי סייג: לכן, המל"ג נדרש להגיש את התקנות שלו לתוך החוק והחוק אומר שהמל"ג יכניס את התקנות.
<אבי סייג: המל"ג התמהמה עם זה ולא סתם המל"ג עשה את זה שבוע ימים או שבועיים אחרי יוני, ב- 12 ליוני שנה קודמת, כאשר הוא התמהמה מ- 2008 עד 2012.
<אבי סייג: זה זלזול מאוד גדול בחיילי המילואים ולכן האוניברסיטאות, רובן לא נתנו כלום לחיילי המילואים.
<אבי סייג: עכשיו יש לנו את התקנה וזה בסדר ואנחנו שוב אומרים זה רף תחתון ואנחנו מבקשים מכל האוניברסיטאות לעשות יותר, כדי להיטיב עם חיילי המילואים.
<אבי סייג: צריך להיות חייל מילואים וסטודנט, כדי להבין מה המשמעות ועוד אם יש לך גם משפחה ליד, זה בלתי אפשרי.
<אבי סייג: אז ראשית,.
<אבי סייג: תודה על הדיון הזה, היושב ראש, והוועדה כולה.
<אבי סייג: אנחנו בנוסף לחוק הזה, לחוק המילואים שחוקקנו בשנת 2008, באפריל, בסעיף 20 בחוק המילואים נכתב שניתן לתת העדפה, הבחנה מותרת לחייל המילואים.
<אבי סייג: קצת לפני זה, נדמה לי שבאוניברסיטת חיפה, סטודנט הגיש בג"צ נגד זה שהעדפנו, האוניברסיטה העדיפה חייל מילואים במעונות.
<אבי סייג: נתנה לו נקודת זכות נוספת, כי הוא חייל מילואים, הגיש בג"צ והבג"צ קבע שאסור לתת העדפה לחייל מילואים.
<אבי סייג: בחוק המילואים ניסינו לתת העדפה מותרת, לא הצלחנו, אז קיבלנו הבחנה מותרת.
<אבי סייג: אני מבקש שתעשו לזה ניצול באוניברסיטאות, השתמשו בזה, זה לא סתם וזה לא פשוט לקבל כזה סעיף.
<אבי סייג: היתה פה מלחמה קשה בכנסת לקבל את הסעיף מול משרד המשפטים וזה עבר עוד בג"צ אחרי זה, בקרקעות ביפו, ואני מבקש שתעשו לזה שימוש ותנו העדפה לחייל מילואים, הרבה יותר ממה שאתם מדברים פה.
<אבי סייג: הרבה יותר.
<אבי סייג: זה מאוד קשה.
<אבי סייג: אני מכיר את זה גם כמפקד של חייל במילואים, כמו שאמר כאן זהר, אלוף משנה במילואים, שמאוד קשה להתמודד עם זה בשטח.
<אבי סייג: אתה קרוע, לא אישרו לו, נתנו לו רק עשרה ימים, פיצלו לו, יש לו מבחן, מה אתה עושה?
<אבי סייג: חבר'ה, תעזרו להם.
<אבי סייג: לגבי פר"ח, שר החינוך הקודם הבטיח לטפל בפר"ח ואכן אישר לנו תוספת של 1,000 שקל.
<אבי סייג: כאשר פר"ח היה 4,000 שקל, קיבלנו 1,000 שקל, בשנת 2011, תוספת לחייל המילואים.
<אבי סייג: ראו איזה פלא, אין כסף, היום פר"ח זה 5,200.
<אבי סייג: 1,000 שקל נשאר 1,000 שקל.
<אבי סייג: ו- 5,200, צצו להם מ- 4,000.
<אבי סייג: ראשית, אנחנו נבקש להצמיד את זה, כמו שהצעת, אמיר, ושנית – אנחנו מבקשים להעלות את זה, שזה יהיה משמעותי.
<אבי סייג: שוב אני חוזר, חייל מילואים שהוא גם סטודנט וגם בעל משפחה וגם מבצע פר"ח בנוסף לכך, חבר'ה, עד כמה אתם רוצים שהוא יבצע?
<אבי סייג: אנחנו נבקש מהוועדה, בישיבה נפרדת, להעלות את זה וגם ביקשנו את זה משר החינוך, נעשה את זה.
<אבי סייג: לגבי דברים נוספים שכאן לא נראים, ישנם המון המון עיוותים שאנחנו עובדים עליהם, זה עיוותים שנוצרים בהתמחות.
<אבי סייג: קחו את האדריכל, אדריכל שגמר ללמוד, צריך להתמחות חמש שנים.
<אבי סייג: בחמש שנים תקופת המילואים שלו היא בלתי נמנית לתקופת ההתמחות.
<אבי סייג: זה דבר שהוא בלתי מתקבל.
<אבי סייג: טייס שמבצע מילואים 60 יום, דהיינו חודשיים בשנה, אחרי חמש שנים הוא צריך לבצע שש שנים התמחות.
<אבי סייג: משהו פה לא מתקבל.
<אבי סייג: במקרה של אדריכלים, זה אמור להיסגר היום, אבל ישנם עוד הרבה מגזרים שתקופת המילואים לא נמנית בתקופת ההתמחות שלהם.
<אבי סייג: אנחנו נטפל בזה ואני מבקש מכם, אם יש עוד דברים כאלה, להציף אותם.
<אבי סייג: כי אותו חייל בודד, אני מדבר על בעיות של חיילים ספציפית, זה ממש, אנחנו יוצרים פה חוסר שוויון משווע, חוסר שוויון על חוסר שוויון.
<אבי סייג: אני מברך את התחרות ואני מברך את זה שהכניסו למגן השר את האוניברסיטאות ואני קורא לכולם, יש אוניברסיטאות שנותנות לסטודנטים מחשבים כשהם יוצאים למילואים ויחד עם הצ'יפ הזה, לתקשורת.
<אבי סייג: אני מבקש, בואו תעשו כל אחד את המאמץ העילאי שלו.
<אבי סייג: אנחנו פשוט נאלצים עוד להמשיך, חלקנו ימשיך לוועדת הפנים, כי זה, ביום הזה, ארבע ועדות דנות בנו.
עמרם מצנע: מעסיקים אותנו בצורה אינטנסיבית, זה בסדר.
<אבי סייג: ונשמח לראות אתכם באולם, בשתיים, כשיגיע שר הביטחון והרמטכ"ל ופמליה נרחבת מהצבא, עם נשות אנשי המילואים, מוזמנות לשם ואחרי זה למליאה.
עמרם מצנע: נשות אנשי המילואים ובעלי נשות המילואים.
<אבי סייג: כן, כן.
עמרם מצנע: Politically correct.
<אבי סייג: אנחנו מדברים על זה, כן.
<אבי סייג: תודה רבה לוועדה ונשמח להיות מוזמנים הנה שוב, תודה רבה לכם.
עמרם מצנע: בשנה הבאה נעשה מזה קוקטייל, אם הכל הולך כל-כך טוב.
עמרם מצנע: שמעון, אתה רוצה להוסיף משהו?
<שמעון נבון: אני שמח להיות פה.
<שמעון נבון: אני יושב-ראש הוועד הארצי של ארגון נכי צה"ל.
<שמעון נבון: קודם כל, אני שמח להיות פה, כי גם אנחנו בארגון נכי צה"ל, עדיין יש נכי צה"ל שמשרתים במילואים, חשוב לנו לתת להם את התמיכה ואת העזרה ומאוד משתדלים לתת להם את המעטפת שמתאפשרת ואני חושב שהדיון הזה הוא דיון חשוב.
<שמעון נבון: גם אני, אני לא הספקתי לעשות הרבה במילואים, רק שנה אחת, לפני 25 שנה, אני נפצעתי לפני 25 שנה.
עמרם מצנע: היה לי את הכבוד להיות מפקדו של שמעון כשהוא נפצע, סיפור מרתק.
<שמעון נבון: סיפור בפני עצמו, אבל זה לא הבמה עכשיו.