GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: אני מציע שהחוק יעסוק במוסדות ובתלמידים שלומדים בעיירות פיתוח.
זבולון אורלב: אם סטודנט מאופקים לומד בטכניון – יסייעו לו במסגרת סעיף 25ב.
זבולון אורלב: צריך למקד את הדברים.
מרב ישראלי: כלומר כאן יהיו סטודנטים שלומדים במוסדות בפריפריה.
זבולון אורלב: נכון, כאן חשוב איפה הסטודנט לומד, ולא איפה הוא גר.
נחמיה לבציון: אין בעיה.
זבולון אורלב: אם כן, אנחנו משנים את ס"ק (2): "לעניין סיוע לתלמידים הלומדים במוסד הנמצא…".
איל זנדברג: עצם הלימוד הוא המקור לסיוע, גם אם התלמיד מתגורר במרכז?
מרב ישראלי: כן, כדי שיהיו יותר סטודנטים בפריפריה.
איל זנדברג: כי אפשר לעלות עוד מדרגה, ולקבוע שהסטודנט גם יתגורר בפריפריה, ישלם שם שכר דירה וכו'.
זבולון אורלב: אנחנו רוצים שלאנשים מתל-אביב תהיה מוטיבציה ללמוד בתל-חי.
איל זנדברג: כמו שהיועצת המשפטית העירה, אם הצעת החוק בנושא הלוואות תקודם, נצטרך גם כאן לבצע תיקון.
מרב ישראלי: בעיקרון אין מניעה שהצעת החוק להלוואות תהיה כללית לכלל הסטודנטים, כשכאן תהיה העדפה מיוחדת לסטודנטים שלומדים בפריפריה.
מרב ישראלי: אין סתירה.
איל זנדברג: השאלה אם ההסדר לא יוצר חובות כפולות, האם יש לאדם זכות לסיוע גם מתוך החוק הזה וגם מתוך החוק האחר, או שזו עדיפות של אותה זכות.
מרב ישראלי: מכיוון שמדובר בקביעת אמות מידה, אין בעיה כזאת.
איל זנדברג: לגבי ס"ק (3): מתן תמריצים או הטבות למרצים – זאת בעצם תמיכה למוסד בסופו של דבר, כי שכר המרצים בא מכיסו של המוסד.
איל זנדברג: אני מניח שגם משרד האוצר יצטרף להערתי זאת.
איל זנדברג: צריך לתת על כך את הדעת, ואי אפשר לנהוג כאן כמו בסעיף הסיוע לסטודנט – שהרציונלים ידועים כבר.
איל זנדברג: צריך לבדוק אם לא צריך להוסיף - בחוק עצמו ולא בתקנות או ברקע הכללי - מגבלה או שיקול דעת שמבטיח שהתמריץ הולך באמת למרצה, שלא המוסד נהנה ממנו וכו'.
זבולון אורלב: אמירה כזאת בחקיקה ראשית?
זבולון אורלב: יש כאן אמות מידה.
איל זנדברג: החשש הוא שבהצעה הזאת מה שכתוב הוא לא מה שאנשים מתכוונים אליו, ואני מבקש להבהיר את הדברים.
זבולון אורלב: המועצה להשכלה גבוהה תקבע אמות מידה מסודרות, ותתווה סדרים.
איל זנדברג: אני סומך על המועצה להשכלה גבוהה, אבל אני רוצה לברר: אם יהיה מדובר בהמשך על מוסדות לא מתוקצבים, הרי שהתוצאה לא תהיה טובה, כי זהו מוסד שאין פיקוח על השכר שהוא משלם.
איל זנדברג: צריך לזכור זאת גם בשלב הבא.
זבולון אורלב: זמננו תם, ונשמע כעת סיבוב קצר של הערות.
איל זנדברג: זאת נקודה חשובה, אוכל להמשיך ולהבהיר אותה בהמשך, אך חשוב שלא יטענו אחר כך שכבר דנו בנושא לפני קריאה ראשונה.
איל זנדברג: אם המוסדות הלא מתוקצבים ייכנסו לחוק - ס"ק (3) הוא מכריע: זה כסף נקי שמגולגל לגוף עסקי שמקים מוסד.
גיא יום טוב: חבל שח"כ בוים כבר לא נוכח, אני מבקש להגיב לדבריו: זה נושא פוליטי במהותו – המדינה רוצה להכיר במוסדות הפריפריה.
גיא יום טוב: בכל הכבוד למועצה להשכלה גבוהה, אמנם אני תייר מזדמן שם, כי אני יו"ר התאחדות הסטודנטים, אך אני יושב במועצה – יש שם אינטרסים כמו שיש בגופים אחרים.
גיא יום טוב: זאת לא מילת גנאי.
גיא יום טוב: אני בעצמי, מההיכרות הקצרה שלי עם המועצה להשכלה גבוהה, יודע במה מדובר.
גיא יום טוב: כשאנחנו רצינו להכניס עוד נציג סטודנטים למועצה כולם הזדעקו ואמרו שאין מקום להוספת עוד נציג.
גיא יום טוב: אם רוצים לעודד את יישובי הספר ואזורי הפיתוח, צריך לראות איך עושים זאת בלי שיימנעו תקדימים קודמים כמו חוק המועצה להשכלה גבוהה ונושא התקצוב שמונע מאתנו לקדם את הנושא.
גיא יום טוב: בסוף אי אפשר יהיה לעשות שינוי אמיתי בגלל שאנחנו כבולים בתקדימים קודמים ואילוצים אחרים.
גיא יום טוב: צריך להחליט האם נותנים עדיפות לנושא, ורק אז לחשוב איך לעשות זאת.
רענן הר-זהב: ראשית, החוק מחייב ליבון רציני.
רענן הר-זהב: יש כאן כמה נקודות כבדות ביותר.
רענן הר-זהב: אני מסכים עם דבריהם של ח"כ בוים ומר יום טוב.
רענן הר-זהב: אמות מידה, צריך לזכור, הוא מושג עמום.
רענן הר-זהב: יכול להיכנס כאן הרבה מאוד.
רענן הר-זהב: אם נותנים לגוף שאין לו שום אחריות תקציבית לקבוע אמות מידה שתוצאתן תקציבית – זאת בעיה.
אורי שוסטרמן: לות"ת יש אחריות תקציבית.
נחמיה לבציון: בעניינים כאלה המועצה להשכלה גבוהה לא פועלת אלא על פי עצה של ות"ת.
נחמיה לבציון: היא לעולם לא תקבל החלטה בלי חוות דעת של ות"ת.
רענן הר-זהב: אם היו רוצים שות"ת תקבע – היו כותבים כך בהצעת החוק.
אורי שוסטרמן: אך ות"ת לא מוגדרת בחוק.
אורי שוסטרמן: זה מה שהמועצה להשכלה גבוהה עושה.
רענן הר-זהב: לדעתי הנוסח הראשון הוא המתכונת הנכונה, צריך לתת לשר החינוך ושר האוצר לקבוע את אמות המידה.
נחמיה לבציון: אבל אין לשר החינוך או לשר האוצר שום אחריות תקציבית למערכת ההשכלה הגבוהה.
נחמיה לבציון: אין להם סמכות על תקציב ההשכלה הגבוהה.
רענן הר-זהב: תקציב ההשכלה הגבוהה נקבע בכנסת, ולפני כן הוא מתואם עם שר האוצר.
רענן הר-זהב: לכן לשר האוצר יש אחריות כוללת.
נחמיה לבציון: אבל אסור לו להיכנס לחלוקה הפנימית.
רענן הר-זהב: זמננו קצר, אני חושב שהנושא הזה חייב דיון רציני.
זבולון אורלב: ד"ר רענן הר-זהב אמר שצריך דיון רציני, אך הזמן עבר.
זבולון אורלב: רציתי להביא את החוק לקריאה ראשונה, אך זה לא הצליח.
זבולון אורלב: אנחנו מפסיקים כאן את הדיון, ואני מבקש ממנהלת הוועדה לקבוע ישיבה נוספת בעוד שבועיים או שלושה שבועות.
יהודית גידלי: נקיים אותה במועד שבו נקיים גם את הישיבה בנושא הצעת חוק ההלוואות.
זבולון אורלב: אני מבקש מהיועצת המשפטית, לאור הדיון כאן, להכין את הנוסח המתוקן – נוסח של חוק נפרד, עם כל התיקונים שהסכמנו עליהם.
זבולון אורלב: לגבי הצעתו של עו"ד זנדברג – אני מבקש להכין שתי אלטרנטיבות: של היועצת המשפטית ושל עו"ד זנדברג.
איל זנדברג: לעניין ההגדרות?
זבולון אורלב: כן, והתיקון יכלול את כל ההצעות לתיקון שהיו היום.
מיכל דלין: גם אנחנו מבקשים זאת.
אורי שוסטרמן: קשה להתייחס להצעה שהגיעה יום לפני הדיון.
זבולון אורלב: נשתדל.
זבולון אורלב: גם כאן נכתוב שבדיון הבא נקיים הצבעה.
זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך והתרבות.
זבולון אורלב: הנושא שעל סדר היום הוא הירידה במספר הזכאים לתעודות הבגרות.
זבולון אורלב: כרגיל בישיבות יום שני, עד שהכנסת מתעוררת, לוקח זמן.
זבולון אורלב: אני רוצה להאמין ולקוות שלפחות חברי המציעים שהעלו את הנושא במליאת הכנסת לפני שבועיים, יבואו לכאן כדי להציג את עמדתם, ביניהם חברי הכנסת בוים, משעני ופריצקי.
זבולון אורלב: בראשית הדברים, אני רוצה לברך את הנוכחים בברכת יום ירושלים שמח.
זבולון אורלב: היום כ"ח באייר, יום ירושלים.
זבולון אורלב: נחגוג בשעות מאוחרות יותר, ועכשיו נעשה את עבודתנו.
זבולון אורלב: לפני תחילת הדיון, אני רואה לעצמי חובה להתייחס להחלטת הממשלה מאתמול, בדבר הקיצוצים בתקציב, או יותר נכון שינויים פנימיים בתקציב המדינה.
זבולון אורלב: במסגרת זו החליטה הממשלה להפחית מתקציב מערכת החינוך למעלה מ-430 מליון שקלים, שכמחציתם מתקציב משרד החינוך ומההשכלה הגבוהה.
זבולון אורלב: עדיין מהדהדות באוזני הקריאות וההכרזות של ראש הממשלה ושל שר האוצר במערכת הבחירות, בדבר חשיבות החינוך וההבטחות ששני נושאים יזכו לתוספות תקציביות, והם החינוך והתשתיות.
זבולון אורלב: כל אחד מאתנו מבין שההשקעה בחינוך היא לא נטל תקציבי אלא נכס תקציבי, מכיוון שלמדינת ישראל אין אוצרות טבע, ועדיין לא גילינו את כל האוצרות שהובטחו לנו בתנ"ך ובתורה.
זבולון אורלב: בינתיים, האוצר הכמעט בלעדי שיש לנו במדינת ישראל הוא האוצר האנושי.
זבולון אורלב: לכן ההשקעה בחינוך היא בעצם ההשקעה החשובה ביותר שמדינת ישראל נדרשת לה.
זבולון אורלב: לפעמים דווקא נושא בקונצנזוס, בהסכמה לאומית רחבה, אין נלחמים עליו והוא סובל מפגיעה.
זבולון אורלב: אני חושב שוועדת החינוך אינה יכולה לעבור לסדר היום על הקיצוץ במערכת החינוך, שהוא קיצוץ אחיד.
זבולון אורלב: אמנם אני יודע שהממשלה לא קיצצה מכל תקציב החינוך, אלא לכאורה מהתקציב הגמיש, משעות ההוראה, אבל עדיין קיצוץ של 200 מליון שקלים הוא קיצוץ שיפחית את שירותי החינוך.
זבולון אורלב: אני יכול לומר באופן ודאי שמי שייפגע, כרגיל, הם החלשים.
זבולון אורלב: מי שייפגע אלה התלמידים שלהורים שלהם יש פחות כסף.
זבולון אורלב: מי שייפגע אלה אותם תלמידים שזקוקים ליותר השקעות.
זבולון אורלב: אמרנו גם אתמול בסיעת המפד"ל, שנשקול מאבק עד כדי הצעת אי-אמון בממשלה, על הקיצוץ הזה.
זבולון אורלב: אני רוצה לחזק את ידיה של שרת החינוך: שמעתי וקראתי על המהלכים שנקטה בממשלה ועל המהלכים שהיא מתכוונת לעשות.
זבולון אורלב: אני רוצה לומר לשרת החינוך, שבוודאי תזכה לגיבוי מקיר לקיר בוועדת החינוך, על מנת שתקציב החינוך לא יוקטן.
זבולון אורלב: אנחנו דנים כל הזמן בצורך להוסיף לתקציב.
זבולון אורלב: דווקא עכשיו, כאשר אנחנו דנים בירידה במספר הזכאים לתעודות הבגרות, זוהי גם ההזדמנות לבוא ולדרוש שההפחתה הזו תבוטל.
זבולון אורלב: אני בטוח שהחלטת הממשלה בדבר הקיצוץ בחינוך לא תעבור בכנסת.
זבולון אורלב: אני כמעט בטוח שההסכמה הלאומית מקיר לקיר תבוא לידי ביטוי בהתנגדות לקיצוץ.
זבולון אורלב: בינתיים הצטרפו אלינו חברי הכנסת מציעים: מוטי משעני, פריצקי ועזמי בשארה.
זבולון אורלב: אתנו אורחים ממשרד החינוך: איציק כהן, סמנכ"ל בכיר וראש המינהל הפדגוגי, משה דקלו – מנהל אגף בכיר לארגון הלימודים, שהיה קודם לכן מנהל אגף הבחינות, והוא האורים והתומים בנושא בחינות הבגרות.
זבולון אורלב: כמו כן נמצא כאן ציון בן-כנען – מנהל האגף לחינוך על-יסודי וד"ר נורה כהן – מפקחת ניסויים חינוכיים ויעל פרבר, מתאמת השר לכנסת ולממשלה.
זבולון אורלב: יצאנו ידי חובת כולם.
זבולון אורלב: הכנסת נזעקה לדיון בנושא עוד לפני שהמשרד פירסם את הנתונים על זכאי תעודות הבגרות בסוף שנת הלימודים תש"ס.
זבולון אורלב: בהבדל מהמגמה הרב-שנתית שהיתה בשנים האחרונות, לפיה כל שנה עלה שעור הזכאים לתעודת הבגרות, הרי שבשנת הלימודים האחרונה חל שינוי במגמה והיתה ירידה באחוז הזכאים.
זבולון אורלב: אמנם הירידה בשעור הזכאים אינה קטסטרופלית, כמדומני 0.6 אחוז, אבל עצם המגמה ועצירת העליה בשעור הזכאים, היא שהדליקה נורה אדומה.
זבולון אורלב: כמובן שצריך לקיים דיון נפרד, מדוע רק כ-40 אחוז זכאים לבגרות.
זבולון אורלב: צריך להבין שתעודת הבגרות היא כרטיס הכניסה ללימודים, לא רק לאוניברסיטאות.
זבולון אורלב: נמצא איתנו גם ד"ר יואב כהן – מנכ"ל המרכז הארצי לבחינות והערכה של האוניברסיטאות, או בקצרה מנהל הפסיכומטרי.
זבולון אורלב: מובן שהעדר תעודת בגרות אינו מאפשר קיומו של תנאי בסיסי לקבלה לאוניברסיטאות.
זבולון אורלב: הדבר היותר חמור הוא השונות בין מגזרים שונים, ועל-כך יעמדו בוודאי חברי הכנסת.
זבולון אורלב: הקשר החברתי-כלכלי בין מצבו של התלמיד, או יותר נכון מצב הוריו של התלמיד מבחינה חברתית וכלכלית, לבין ההצלחה שלו בבגרות.
זבולון אורלב: ככל שהמצב הכלכלי והחברתי גרוע יותר, כך הסיכויים שלו לבגרות נמוכים יותר.
זבולון אורלב: בראשית דברי, אני רוצה לומר שלפני זמן קצר פורסם והמשרד לא הכחיש, שעל-פי תכנית מהפכנית יינתן סכום של כ-10,000 שקל כתמריץ לתלמיד שיצליח בבחינות הבגרות.
מרדכי משעני: שרת החינוך אמרה שהיא תגנוז את הרעיון הזה.
זבולון אורלב: אני רוצה לומר בהקשר זה, כי מי שחושב שבחינוך יש קיצורי דרך וכל מיני פטנטים כאלה, טועה.
יוסף יצחק פריצקי: בבתי הספר מלמדים אותנו שאין לסמוך על המזל, ובזיעת אפך תאכל לחם.
זבולון אורלב: חינוך הוא דבר רציני.
זבולון אורלב: זה לא עניין של תפאורה מוצלחת וכל מיני פסדות.
זבולון אורלב: ברור שהתהליכים ארוכים.
זבולון אורלב: צריך לחפש את שורשי הכישלון בכל התהליכים החינוכיים, מהבנת הנקרא בכיתה ג' ואולי ידיעת לוח הכפל בכיתה ד' וכדומה.
זבולון אורלב: אני מקווה שנוכל לקיים כאן דיון רציני.
זבולון אורלב: למען הסדר הטוב, אני רוצה קודם כל לבקש מחברי הכנסת שהציגו את הנושא במליאה, להשמיע את דברי הפתיחה.
זבולון אורלב: לאחר מכן נבקש להציג את הנתונים המלאים.
זאב בוים: אני מסתכל על תדריך שהוצא על-ידי דוברת המשרד, המציג את תוצאות הבחינות.
זאב בוים: הבעתי את דעתי גם במליאה לגבי שתי סוגיות הנוגעות לתוצאות הבחינות, האחת שהיושב ראש התייחס אליה – האיוולת של המענק הכספי.
זאב בוים: גם בחברה הישגית כמו שלנו, דברים כאלה לא יכולים להתקיים בתוך מערכת החינוך.
זאב בוים: לעומת זאת, אם מדובר בתמריצים ואם יש כסף לתשלום תמריצים, לפי דעתי היה ראוי לעשות זאת לגבי המורים, כי בסופו של דבר חלק בלתי מבוטל ממה שמתהווה במערכת החינוך, ואולי החלק המכריע, תלוי בטיב כח האדם בהוראה.
זאב בוים: בעניין זה נדמה לי שיש לנו בעיות קשות.
זאב בוים: התחושה היא שיש לכך אינדיקטורים די ברורים לא רק ברמה של תחושות.
זאב בוים: דור המורים הולך ופוחת.
זאב בוים: לפי דעתי, טוב יעשה המשרד וטוב תעשה השרה, אם ישקיעו בנושא זה.
זאב בוים: זוהי משימה לא פשוטה, צריך לבוא בדברים עם ארגוני המורים, על מנת להגיע להבנות על-פיהן אפשר יהיה קודם כל לאפשר למורים פחות טובים – אני אומר זאת ב-UNDERSTATEMENT, אבל בכל חדר מורים, כ-30 אחוז מהמורים על-פי הערכתי הם כאלה שהיה עדיף שאחרים יבואו במקומם.
זאב בוים: מורים לא טובים.
זאב בוים: צריך להוציא אותם בכבוד מהמערכת, עם תנאים ראויים, ולפנות מקום למורים חדשים, שאפשר יהיה להביא אותם למערכת.
זאב בוים: האמצעים לשם-כך אינם פשוטים, אי אפשר לעשות זאת תוך קפיצת דרך, צריך ששרת החינוך תוביל את הקו הזה.
זאב בוים: אין לי ספק שגם אם תהיה עוד שנים רבות בתוך המשרד, יעבור זמן רב עד שתקצור את פירות הצעד הזה.
זאב בוים: חייבים להתחיל את התהליך.
זאב בוים: אם לא ידאגו לשיפור כח האדם בהוראה, חבל על הזמן, כפי שאומרים.
זאב בוים: עוד הערה בעניין זה: במסגרת המאמץ לגייס מורים טובים יותר, אי אפשר להתעלם מהפער שקיים בכל התחומים, כולל בתוצאות בחינות הבגרות, בין הפריפריה למרכז.
זאב בוים: אחת הסיבות לפער הזה היא שבמרכז ניתן להשיג מורים טובים יותר, והמשמעות היא תוצאות טובות יותר.
זאב בוים: המרכז שבע יותר, בעל אפשרויות רבות יותר, ומושקע בו כסף רב בחינוך האפור, כסף של ההורים, ויש לכך תוצאות.
זאב בוים: בפריפריה אין להורים יכולת כזו, וגם המורים המתרכזים סביב מרכזי ההשכלה הגבוהה, אינם יורדים לפריפריה.
זאב בוים: צריך לנקוט בשורה של פעולות, כדי להביא מורים טובים לפריפריה על-ידי תמריצים מיוחדים, ובמיוחד על-ידי הפעלת מערכת שכר דיפרנציאלית בתוך מערכת החינוך.
זאב בוים: פירוש הדבר, אם היום מורה מקבל תשלום של איקס שקלים עבור שעת הוראה, התגמול יהיה גבוה יותר בפריפריה.
זאב בוים: זה עשוי להוות תמריץ חשוב למורים.
זאב בוים: ודבר אחרון, יש עניין שנצטרך לדון בו, והוא סיכול הרעיון לבטל את הבחינות הפסיכומטריות.
זבולון אורלב: לכך נקדיש דיון נפרד.
זאב בוים: אם כך, לא אתייחס לנושא זה.
זאב בוים: אלה פחות או יותר הדברים שרציתי להשמיע.
זאב בוים: במאמר שפורסם אתמול על-ידי שר החינוך לשער, חבר הכנסת אמנון רובינשטיין, על ממדי הנשירה, הוא מציין בחיוב לאחר בדיקת הנתונים, כי ממדי הנשירה פחתו.
זאב בוים: על-כך צריך לברך, והייתי ממליץ שמשרד החינוך יעלה על נס את המאמצים שמשקיעים אותם בתי-ספר לנושא זה.
זבולון אורלב: כרגע עובדת ועדת חקירה פרלמנטרית הבודקת את עניין הנשירה.
זבולון אורלב: בראשות הוועדה עומדת חברת הכנסת תמר גוז'נסקי.
זבולון אורלב: אני מצטרף לדבריך.
זבולון אורלב: אני רוצה לקדם בברכה את מועצת התלמידים והנוער מאלקנה, הנמצאים בירושלים לרגל חגיגות יום ירושלים.
מרדכי משעני: אני חושב שאנחנו עוסקים בנושא חברתי ממדרגה ראשונה, שיש לו השלכות רבות מאד על המרקם החברתי במדינת ישראל.
מרדכי משעני: נדמה לי שבסוף שבוע שעבר ראיתי את תכנית הבחינות, וכולנו ראינו מה עושים פערים חברתיים ולאן הם מביאים את האנשים.
מרדכי משעני: נזעקתי לנושא והגשתי הצעה לסדר פחות בגלל הירידה במספר הזכאים לעבור את בחינות הבגרות (0.6 אחוז, כפי שאמר יושב ראש הוועדה), ויותר בגלל הנתונים שמיד אדבר עליהם, שהם חלק מאותו דו"ח.
מרדכי משעני: הנתונים האלה מצביעים על סך-כל הזכאים, 40 אחוז, כאשר 60 אחוז אינם זכאים.
מרדכי משעני: אולי יש כאן אנשים שיוכלו להשיב לי, האם כאשר מדובר על 40 אחוז זכאים, מדובר על אלה שניגשו לבחינות או על סך-כל בני ה-18.
ציון בן-כנען: על סך כל שכבת הגיל.
יוסף יצחק פריצקי: 80 אחוז לומדים, 60 אחוז ניגשים לבחינות הבגרות ו-40 אחוז עוברים.
מרדכי משעני: 60 אחוז אינם זכאים לתעודת בגרות, וזהו נתון משמעותי.
מרדכי משעני: בהצעה שלי לסדר עמדתי על הנתונים, ואמרתי שאנחנו צריכים למצוא את הסיבות לכך, דווקא לאור דבריה של שרת החינוך והתשובה לפיה באופן יחסי למדינות אחרות, אנחנו משקיעים בחינוך, אבל התוצאה לא תמיד עומדת ביחס להשקעה לעומת מדינות אחרות.
מרדכי משעני: הנתון החמור יותר מבחינה חברתית הוא הפער בין השכבות.
מרדכי משעני: אני לא קורא לכך הפער בין המרכז לבין הפריפריה, אני מדבר על הפער החברתי.
מרדכי משעני: אני אומר אפילו יותר מכך – הפער בתוצאות במבחן העדתי.
מרדכי משעני: אם 80 אחוז זכאים באזורים כמו רעננה, כפר סבא ומכבים, איך אנחנו מגיעים בסך הכל ל-60 אחוז שאינם זכאים?
מרדכי משעני: אנחנו מגיעים לכך משום שבאופקים יש רק 33 אחוז זכאים, בקרית מלאכי יש 35 אחוז זכאים וכולי.
מרדכי משעני: לכן בסך הכל 60 אחוז לא זכאים.
מרדכי משעני: אבל זה אינו נתון המצביע על כלל האוכלוסיה.
מרדכי משעני: כפי שציינתי, ישנם מקומות בהם 80-85 אחוז מהתלמידים זכאים לתעודת בגרות.
מרדכי משעני: לא יכול להיות שבמדינת ישראל, מדינה הנחשבת למדינת רווחה, מדינה קולטת עליה, מדינה שאין בה עוד אפליה עדתית, יהיה מצב בו בקרית מלאכי יהיו זכאים לתעודת בגרות רק 33 אחוז מבני הנוער, בזמן שבמכבים, ברעננה או במקום אחר יהיו 85 אחוז זכאים.
מרדכי משעני: יותר מזה, לאחר שהגשתי את ההצעה לסדר, ודיברתי במשך דקה, גיליתי שמנתוני הדו"ח של ועדת החינוך, נעלמו הנתונים על העדה האתיופית.
מרדכי משעני: מדוע הם נעלמו?
מרדכי משעני: משום ששם המצב אפילו יותר קשה – אפילו 30 אחוז לא מגיעים לזכאות.
מרדכי משעני: אני גם לא בטוח ששם הנתון מדבר על כלל בני ה-18, או מדבר רק על אלה שהגיעו לבחינות.
מרדכי משעני: אני גם רוצה להפנות את תשומת הלב – כפי שעשיתי גם בהצעתי לסדר – למחקר של מכון ואן ליר אשר מצביע על דבר שאפילו לא ידעתי שקיים במדינת ישראל: שהפער בחינוך בין אשכנזים למזרחיים דווקא הולך ומתרחב בדור השני.
מרדכי משעני: אם אצל האשכנזים 80 אחוז זכאים, אצל בני עדות המזרח המספר הוא בערך 50 אחוז.
מרדכי משעני: זהו פער אדיר.
מרדכי משעני: אני מבין שהנתונים האלה מדהימים.
מרדכי משעני: אף אחד לא ציפה לנתונים כאלה.
עזמי בשארה: בגלל שהפער המעמדי ולא רק העדתי הולך ומתרחב.
מרדכי משעני: מסקנתי מכל הדברים האלה היא שישנה איזו שהיא קורלציה בין מזרחי ממעמד חברתי נמוך לבין הזכאות.
מרדכי משעני: ההשפעה שיש לכך על החברה היא הרסנית, וזאת לאורך כל הדרך: הן מבחינת ההרגשה של אותם צעירים, הן מבחינת שוויון ההזדמנויות והן מבחינת יכולתו של האדם להגיע להישגים בהמשך דרכו.
מרדכי משעני: אני חושב שאנחנו אולי צריכים לתת פחות את הדעת לירידה של 0.6 אחוז, ולתת יותר את הדעת לפער החברתי והעדתי וההשלכות שיש לכך על הזכאות.
מרדכי משעני: עלינו לשים-לב גם לפער שבין הפריפריה למרכז הארץ, ולצמצם את הפער בין 30 אחוז זכאות בקרית מלאכי לבין 80 אחוז במקומות אחרים.
מרדכי משעני: תודה.
זבולון אורלב: האם תוכל להזכיר לנו מי היה שר החינוך בתש"ס?
יוסף יצחק פריצקי: אהוד ברק.
יוסף יצחק פריצקי: הוא היה שר החינוך, שר החקלאות ופיתוח הכפר, שר הביטחון ואחראי על עוד כמה משרדים.
יוסף יצחק פריצקי: בסך הכל היו לו ששה תיקים.
זבולון אורלב: ציינת זאת גם במליאה.
יוסף יצחק פריצקי: נעזוב לרגע את הציניות, אדוני היושב ראש.
יוסף יצחק פריצקי: קודם כל אנחנו צריכים להודות לכם על שהבאתם אלינו את החוברת הזו.
יוסף יצחק פריצקי: היא חשובה, היא טובה, היא מעניינת, ולדעתי היא מציגה את הדבר החמור מכל: אנחנו משלמים היום את המחיר של אי השקעה בתשתיות.
יוסף יצחק פריצקי: כפי שאמר ידידי, חבר הכנסת משעני, השאלה היא שאלת החלוקה בין אחוזי הזכאות במקומות שונים.
יוסף יצחק פריצקי: אפשר לומר כי בחמש השנים האחרונות אחוז הזכאים לתעודת בגרות נשמר פחות או יותר – 38 אחוז, 39 אחוז או 40.2 אחוז.
יוסף יצחק פריצקי: כאשר הסתכלתי על הנתונים, נוכחתי לדעת כי המגזר הבעייתי ביותר – וצריך להודות על האמת – הוא כמובן המגזר הערבי, אחר-כך הפריפריה.
יוסף יצחק פריצקי: זה מעיד על כשל תשתיתי.
יוסף יצחק פריצקי: לצערי הרב, מדינת ישראל כבר שנים אינה משקיעה בתשתית, וזהו אחד המחירים שהיא משלמת.
יוסף יצחק פריצקי: מדינת ישראל משקיעה הרבה מאד בתשלומי העברה שנועדו לכבות שריפות.
יוסף יצחק פריצקי: היא משקיעה הרבה מאד בתשלומי רווחה, אבל היא לא משקיעה בתשתית, וזהו המחיר שיש לכך.
יוסף יצחק פריצקי: אמר ידידי, חבר הכנסת בוים, ובצדק, כי חלק מההשקעה בתשתית היא לתת למורה שהולך לעיר פיתוח, לעיירה בדואית בנגב, לכפר ערבי בגליל, לעיירת עולים אתיופים, תשלום גבוה מאשר למורה שמלמד ברעננה.
יוסף יצחק פריצקי: זה נכון, למרות שלכאורה אני מייצג את האוכלוסייה הזו.
יוסף יצחק פריצקי: הפער החברתי בסופו של דבר מכאיב לכולנו וחשוב לכולנו.
יוסף יצחק פריצקי: התוצאות לא תהיינה מיד, התוצאות תהיינה תוך מספר שנים.
יוסף יצחק פריצקי: צריך להפנות משאבים תשתיתיים שלא יהיו להם פירות מידיים.
יוסף יצחק פריצקי: כמה זמן לוקח לבנות בית-ספר טוב ולצייד אותו?
יוסף יצחק פריצקי: שנה-שנתיים.
יוסף יצחק פריצקי: כמה זמן לוקח לבנות תשתית תחבורתית נאותה, כך שמורה שגר בפריפריה של תל-אביב, יוכל ללמד בנגב?
יוסף יצחק פריצקי: צריך לאפשר לו להגיע לעבודה בנגב בנסיעה של 25 דקות ברכבת, דבר שקיים בכל העולם.
יוסף יצחק פריצקי: כמה זמן יעבור עד שנשקיע בסמינרים למורים ובהכשרת מורים?
יוסף יצחק פריצקי: על כל מה שלא עשינו בעבר, אנחנו משלמים היום את המחיר.
יוסף יצחק פריצקי: השעה עכשיו היא שעת רצון, מכיוון שמתחילים לדבר על שינויים בתקציב.
יוסף יצחק פריצקי: האוצר בא עם ההצעה הקלאסית, לקצץ "FLAT" 4 אחוז מכולם.
יוסף יצחק פריצקי: אולי סופסוף נחליט על שינוי אמיתי בתקציב, בואו נחליט לקצץ בתשלומים לא מוצדקים, ונעביר את הכסף לתשתיות, על מנת שהדור שאחרינו יתחיל ליהנות יותר מהשינויים בתקציב?
יוסף יצחק פריצקי: אולי נפסיק להתייחס לתקציב כאל טייס אוטומטי, כאילו כל סעיף שיש בו צריך לגדול או לקטון, וכל הקיצוצים נעשים "FLAT", אלא נקבע איזו שהיא מדיניות?
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לשאול את אנשי משרד החינוך: אני מסתכל בנתונים, והדבר המפליא אותי הוא שאי הזכאות לתעודת בגרות נובעת בעיקר בגלל הבחינה במתמטיקה, ובמגזר האנגלית בגלל הבחינה באנגלית.
עזמי בשארה: שם זוהי שפה שלישית, לא שפה שניה.
יוסף יצחק פריצקי: אם יודעים את הנתונים האלה, צריך לתקן את המצב.
יוסף יצחק פריצקי: האם אין אפשרות לצ'פר מורים טובים לאנגלית, ולהעביר אותם למגזר הערבי?
יוסף יצחק פריצקי: בסופו של דבר מדובר בחברה שלנו.
יוסף יצחק פריצקי: פתרונות טיוח של תשלומי העברה והעלאת קצבה כזו או אחרת, לא יפתרו את העניין, כי אין הרי כסף עבור הכל.
יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שאנחנו יכולים לקבל החלטה אמיצה.
יוסף יצחק פריצקי: יכול להיות שאנחנו צריכים לומר כי יכול להיות שהדור הזה יישאר במצב לא טוב, אבל אנחנו עם שמסתכל קדימה.
יוסף יצחק פריצקי: בואו ניקח מהדור הזה ונשקיע בתשתית שתהיה לדור הבא, כדי שבעוד 5-10 שנים לא ידברו על 40 אחוז זכאים לתעודת בגרות אלא על 60 אחוז.
יוסף יצחק פריצקי: זה דורש השקעה בתשתית ולא בתשלומי העברה.
יוסף יצחק פריצקי: רשות הדיבור לאיציק כהן, סמנכ"ל בכיר וראש המינהל הפדגוגי במשרד החינוך.
יצחק כהן: אני מודה לחברי הכנסת על שפתחו דבריהם בקיצוץ התקציבי.
יצחק כהן: אני חושב שלא יכולה להיות הצגת תכלית יותר ראויה מכך.
יצחק כהן: מצד אחד, צרכי מערכת החינוך רבים מאד, בפרט בתחומים אותם אנחנו רוצים לקדם.
יצחק כהן: בסופו של דבר, אנחנו נמצאים זו שנה שניה לאחר קיצוץ של כמעט מליארד וחצי שקלים בתקציבי החינוך.
יצחק כהן: ברור שהקיצוץ הזה בסופו של דבר יפגע באוכלוסיות החלשות, כי מימון המשרד יהיה נמוך יותר.
יצחק כהן: הפערים נובעים בעיקר מהשתתפות הורים וממימון רשויות מקומיות.
יצחק כהן: החלק שלנו הוא העדפה מתקנת לאותם ישובים או לאותם מגזרים שאנחנו רוצים לשפר את המצב בהם.
יצחק כהן: אם אנחנו מקצצים את תקציב הפעולות שלנו, התקציב יאפשר לנו גמישות קטנה מאד.
יצחק כהן: אני מסכים שאין קיצורי דרך, והנתון הבעייתי ביותר אינו ה-0.6 אחוז.
יצחק כהן: בסך הכל המגמה פחות או יותר קבועה במשך השנים האחרונות: 2 אחוז יותר או אחוז פחות.
יצחק כהן: לראשונה לאחר כמה שנים יש ירידה במספר הזכאים, אבל צריך לזכור שחלקה של קבוצת הגיל הזו באוכלוסייה גדל.
יצחק כהן: הבעיה שלנו היא ש-60 אחוז מהתלמידים אינם נכנסים לאותו מועדון של הניגשים לבחינות הבגרות וזכאים לתעודת הבגרות.
יצחק כהן: אין ספק שזוהי הבעיה המרכזית.
יצחק כהן: עם כל הקשיים בפריפריה, כאשר אנחנו בודקים את הנתונים - שיוצגו בהמשך על-ידי דוקטור נורה כהן – בסך הכל הפערים במגזר היהודי בין הפריפריה לבין הישובים המבוססים ב-5-4 השנים האחרונות בראייה רב-שנתית, הצטמצמו מעט.
יצחק כהן: אני חושב שהדבר נובע במידה רבה מאד מהשקעות גדולות מאד של המשרד בתקציבים רבים ושונים, בעיקר תקציבי פיתוח .
יצחק כהן: בסך הכל הפערים עדיין גדולים.
עזמי בשארה: אולי הנתונים האלה נובעים מכך שבפריפריה אין אותה השגחה בעת בחינות הבגרות.
רחמים מלול: בכמה הצטמצם הפער מתשנ"ט לתש"ס?
יצחק כהן: מיד נתייחס לכך.
יצחק כהן: נכון הצבעתם על אותם מקצועות שהם הסיבה העיקרית לאי הזכאות.
יצחק כהן: אם מדברים על 3100 תלמידים שאינם זכאים לתעודת בגרות בגלל הבחינה במתמטיקה, או 1800 תלמידים שאינם זכאים בגלל אנגלית, הפתרונות שאנחנו מציעים הם בכיוון של מתן אפשרות לאותם תלמידים להיבחן בחינה נוספת במהלך לימודיהם בבית הספר התיכון.
יצחק כהן: זאת אומרת, לא להשאיר את המצב שהיה קיים עד כה, שהתלמידים מסיימים כיתה י"ב, מתגייסים או לא מתגייסים לצבא, ומשהים את המשך לימודיהם לשלב מאוחר יותר, כי עליהם להשלים את בחינות הבגרות.
יצחק כהן: כך נגדיל בערך ב-6 אחוז את מספר הזכאים, כאלה שעשו מבחן נוסף.
יצחק כהן: אנחנו רוצים לאפשר להם לעבור בחינה נוספת במהלך לימודיהם בחטיבה העליונה.
יצחק כהן: נכנסנו למהלך של דיונים פנימיים עם ארגון המורים העל-יסודיים על העלאת שכר דיפרנציאלית.
יצחק כהן: בקשר למסלולי קידום למורים, לא מתקבל על הדעת שמורה יתקדם אך ורק בזכות ותק ודרגה.
יוסף יצחק פריצקי: ארגון המורים העל-יסודי מקבל את הגישה הזו?
יצחק כהן: ארגון המורים העל-יסודי מקבל את זה.
יצחק כהן: הקמנו צוותי עבודה משותפים, כדי לוודא שהרעיון מתקדם.
יצחק כהן: אחד המרכיבים בתכנית שלהם "עוז לתמורה" הוא מסלולי קידום דיפרנציאליים למורים.
יצחק כהן: אני חושב שזה דבר חשוב מאד.
יצחק כהן: הדבר האחרון בעניין זה הוא השוני בין המגזרים: ישנה התקדמות מסוימת אצל הבדואים בשנים האחרונות.
יצחק כהן: יש עדיין פערים גדולים בחינוך העיוני והטכנולוגי.
זבולון אורלב: רשות הדיבור למשה דקלו, מנהל אגף בכיר לארגון הלימודים, הממונה גם על תחום זה.
משה דקלו: כל דף בחוברת שהכנו ראוי לדיון.
משה דקלו: אני מציע שנתרכז במספר נתונים חשובים מאד.
משה דקלו: אדוני היושב ראש, בסעיף הראשון של דבריך העלית את בעיית הנשירה, שהיא למעשה הבעיה מרכזית במערכת.
משה דקלו: אם נסתכל על מספר הילדים בשנתון הוא 107,800.
משה דקלו: אני מדבר על כל הילדים במדינת ישראל, זוהי שכבת הגיל של בני 17.5.
משה דקלו: זהו הנתון הסטרילי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ומבחינתנו זהו ה-100 אחוז.
משה דקלו: אם אנחנו מסתכלים על 77.9 אחוז בוגרי י"ב, כלומר אלה שהיו רשומים במערכת משרד החינוך במצבת התלמידים ששילמנו עבורם שכר לימוד ושלמדו בבתי-הספר על-פי דיווחם.
משה דקלו: מספרם 83,946 תלמידים.
משה דקלו: קרי, כמעט 24,000 ילדים עזבו את מערכת החינוך.
משה דקלו: אנחנו יכולים לומר ש-24,000 ילדים בגיל הזה לא למדו במסגרות הפורמליות של משרד החינוך, חלקם נמצאים במערכת האקסטרנית, חלקם לומדים בבתי-ספר של משרד העבודה וחלקם לא נמצאים בשום מקום.
מרדכי משעני: איך הם מחולקים בין הפריפריה לבין המרכז?
משה דקלו: מכיוון שאין הם רשומים אצלנו, זהו בהחלט נתון שהוועדה צריכה לבדוק – היכן הם נמצאים.
משה דקלו: חלקם לא נמצאים בשום מקום, חלקם במעגל העבודה.
משה דקלו: 24 אלף אלה הוא הנתון שצריך להדאיג אותנו.
משה דקלו: אני לא רוצה לדבר על אחוזים, אני רוצה לדבר על נקודה אחת:
משה דקלו: אם נשווה את המספר האבסולוטי של הילדים שהיו ב-1999, ב-2000 היו לנו 720 ילדים נוספים.
משה דקלו: זאת אומרת הוספנו עוד 720 ילדים למערכת, לא הרבה, 0.7 אחוז, אבל בסך הכל האחוז הכללי ירד.