GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כל אלה: היא תקבע את התנאים בהיתר והממונה, כשהוא ייתן את ההיתר בהסתמך על ההיתרים האלה, לא יוכל לחרוג מהיתר האחזקה שנותנת הרשות אלא הוא יוכל להוסיף עליו.
אבי גולדברג: עוד לפני שהותקנו התקנות האלה, אני יכול לבשר שבמערכות שלנו יש תקנות הרבה יותר מחמירות מהתקנות שרשומות כאן.
אבי גולדברג: בדיון הקודם הסכמתי לכל הרעיון כאשר התייחסתי לשתי נקודות שקשורות לנושא בירוקרטי שהוא הנושא שמטריד אותנו היום ולשמחתי בתקנות כפי שהוגשו מחדש היום, הבעיות האלה נפתרו.
אבי גולדברג: התמקדתי בנושא של תגובת הממונה לבקשה לאישור מופע, ובסעיף 4(ד) יש דרישה מהממונה להחזרת תשובה תוך עשרים ימים, דבר שהיה חסר, וכמובן תוספת סעיף (ג) בה נאמר לתקופת זמן ומספר מופעים.
מיכל סגן-כהן: בתוקף סמכותי לפי סעיף 19 לחוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) התשנ"ד1994- ובאישור ועדת החינוך והתרבות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה.
מיכל סגן-כהן: חובת היתר ודין הפרתה.
מיכל סגן-כהן: (א) לא יארגן אדם מופע ולא יקיימו אלא אם כן ניתן לו היתר בכתב (להלן – ההיתר) מאת הממונה ובהתאם לתנאיו.
מיכל סגן-כהן: (ב) לא יציג אדם בעל חיים במופע ולא ישתפו בו אלא אם כן ניתן למופע ההיתר ובהתאם לתנאיו.
מיכל סגן-כהן: העובר על הוראות סעיפים קטנים (א) ו-(ב) דינו מחצית הקנס הקבוע בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין התשנ"ז1977-.
מיכל סגן-כהן: בקשה למתן היתר תוגש לממונה שלושים ימים לפחות לפני מועד קיום המופע ואולם רשאי הממונה מטעמים מיוחדים שיירשמו לקבל בקשה אף לאחר שחלף המועד להגשתה.
מיכל סגן-כהן: הבקשה האמורה בתקנת משנה (א) תוגש לפי הטופס שבתוספת.
מיכל סגן-כהן: הממונה רשאי לדרוש ממבקש מידע ומסמכים נוספים הדרושים לדעתו לשם בחינת הבקשה.
מיכל סגן-כהן: מידע ומסמכים כאמור יוגשו אף הם בליווי הצהרת המבקש לפי הטופס שבתוספת.
מיכל סגן-כהן: מתן היתר, התלייתו וביטולו.
מיכל סגן-כהן: הממונה רשאי להתלות או לבטל היתר אם הופרו תנאיו או אם נוכח הפרטים ששימשו בסיס לנתינתו אינם נכונים.
מיכל סגן-כהן: (ג) היתר לפי תקנה זו, לרבות לצורכי חינוך ושיקום, יכול שיהיה כללי או מיוחד, ויכול שיינתן לתקופת זמן או למספר מופעים, הכל כפי שצוין בו.
מיכל סגן-כהן: (ד) היתר או סירוב לתיתו יינתנו לא יאוחר מעשרים ימים מיום הגשת הבקשה להיתר.
מיכל סגן-כהן: דרש הממונה מידע ומסמכים נוספים, יימנה מספר הימים מהיום בו הומצאו לממונה.
מיכל סגן-כהן: מתן היתר למופע של חיות בר.
מיכל סגן-כהן: מבלי לגרוע מהאמור בתקנה (4) לא ייתן הממונה היתר למופע של חיות בר שלגביהן נדרש היתר לפי סעיף 8(א)(2) ו-(3) לחוק להגנת חיית הבר התשט"ו1955- (להלן – היתר החזקה) אלא אם כן התקיימו כל אלה: בידי מבקש ההיתר היתר אחזקה בר-תוקף.
מיכל סגן-כהן: המופע יתקיים במקום שאושר בהיתר האחזקה ובהתאם לתנאיו.
מיכל סגן-כהן: שמירת דינים.
מיכל סגן-כהן: אין בהוראות תקנות אלה כדי לגרוע מהוראות כל דין.
מיכל סגן-כהן: תחילה.
מיכל סגן-כהן: תחילתן של תקנות אלה תשעים ימים מיום פרסומן.
מיכל סגן-כהן: בתוספת נקבע טופס של בקשה למתן היתר לפי תקנה 3 והטופס כולל את הפרטים הבאים: שם המבקש, פרטי המופע, מועדו, מקומו, השטח הכולל שבו ייערך המופע ופרטי הבעלים של השטח.
מיכל סגן-כהן: אנחנו הכנסנו כאן את הצהרת המבקש שמצהיר כי כל הפרטים המפורטים לעיל מדויקים.
מיכל סגן-כהן: "ידוע לי כי הממונה רשאי לבטל היתר שניתן אם נוכח שהפרטים ששימשו בסיס וכולי".
זבולון אורלב: אנחנו מאשרים את התקנות.
זבולון אורלב: אני חושב שהיום ועדת החינוך צועדת צעד קדימה עם משרד החקלאות ומשרד החינוך, צעד נוסף לבסס יותר את מניעת הסבל מבעלי החיים והגנה עליהם.
זבולון אורלב: אני רוצה לברך את משרד החקלאות ולומר שאנחנו מחכים לתקנות הבאות שישלימו את המסכת.
זבולון אורלב: כאמור, אנחנו מאשרים את התקנות.
זבולון אורלב: בעוד תשעים יום הם ייכנסו לתוקף ואני רוצה שוב להודות לכם.
זבולון אורלב: אני פותח את ישיבת הוועדה בעניין הצעת חוק חינוך מיוחד (תיקון – יום לימודים ארוך בחופשת הקיץ), של ידידי הטוב חבר כנסת אילן גילאון.
זבולון אורלב: הואיל וזאת הישיבה הראשונה אחרי הקמת הממשלה, אני חושב שזו גם זכות וגם חובה לברך את שרת החינוך החדשה ולאחל לה, בשם כל חברי הוועדה, הצלחה רבה.
זבולון אורלב: חשוב לי גם לציין שהשרה לימור לבנת היא חברת ועדת החינוך – אני בטוח שהעבודה שלה בוועדה תעזור לה.
זבולון אורלב: גם בשיחות שקיימתי איתה, נחה דעתי שהקשר בין השרה לוועדה יהיה קשר ראוי.
זבולון אורלב: כך הובטח לי ואני בטוח שכך גם יהיה.
זבולון אורלב: באותה הזדמנות, אני רוצה כמובן לברך עוד חבר ועדה שלנו שעלה לגדולה – חבר כנסת סילבן שלום, שהיה חבר כנסת פעיל, הוא גם העביר חוק חשוב מאד: חוק זכויות תלמידים, שדנו בו בערך ב- 25 ישיבות, כמעט 10% מדיוני ועדת החינוך הוקדש לחוק הזה.
זבולון אורלב: חבר ועדה נוסף שעלה לגדולה זה חבר כנסת משולם נהרי, שנבחר לסגן שר, וחבר ועדה נוסף – עכשיו אתם יודעים למה אין כאן חברי ועדה – רחבעם זאבי שהתמנה לשר התיירות.
זבולון אורלב: האמת היא שאנחנו צריכים לברך עוד חבר כנסת שאף על פי שלא היה חבר ועדה פורמלי, השתתף בוועדות הרבה יותר מהרבה חברי כנסת אחרים – שר התקשורת החדש רובי ריבלין.
זבולון אורלב: יולי אדלשטיין, חבר הוועדה, שהתמנה סגן שר במעמד של שר – אחראי על תיק העליה והקליטה.
זבולון אורלב: אחרי פרק הברכות, נוכל לגשת להצעת החוק.
זבולון אורלב: אני מציע שנבקש מחבר הכנסת אילן גילאון להציג את החוק.
זבולון אורלב: אילן גילאון: האמת היא שאין הרבה מה להציג.
זבולון אורלב: זהו חוק שהוא פשוט כמים, צודק כשמש ודחוף כמו רכבת פרברים, ויותר מזה.
זבולון אורלב: אתה תגיד להגנתי – זה היה החוק הראשון שהנחתי על שולחן הכנסת.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: נגד יוסי שריד.
זבולון אורלב: אילן גילאון: כשהוא היה שר, זה היה נגד יוסי שריד.
זבולון אורלב: עכשיו זה נגד לימור לבנת, אבל אני מקווה שכל החוקים האלה הם בכלל לא נגד, אלא מאד בעד.
זבולון אורלב: זהו תיקון "שיפוצניקי" בסך הכל.
זבולון אורלב: התיקון הגדול שאנחנו צריכים לעשות זה מבחינת כל חוק החינוך המיוחד, אבל באיזשהו מקום מדובר על לתקן מצב שבעיקר מחמיר בימות הקיץ.
זבולון אורלב: לגבי מספר מסגרות בתוך החינוך המיוחד – לא כולן – אין הארכת יום הלימודים בימי הקיץ.
זבולון אורלב: הבעיה היא חמורה בעיקר – וציינתי זאת בדברי ההסבר – לגבי ילדים אוטיסטים.
זבולון אורלב: אני מבין שגם לכבדי השמיעה יש את הבעיה הזאת, לקבוצות מסוימות בפיגור גם כן, והכוונה המרכזית היא בימי הקיץ להאריך את יום הלימודים עד השעה 17:00.
זבולון אורלב: למשל לגבי האוטיסטים זה נמשך עד השעה 13:45, ברור מה ההשלכות וההשפעות שיש לכך.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: המוסדות של האוטיסטים – בקיץ מאריכים את שנת הלימודים אבל לא מאריכים את יום הלימודים?
זבולון אורלב: אילן גילאון: כן.
זבולון אורלב: לא מאריכים את יום הלימודים.
זבולון אורלב: מדובר בשלוש שעות הארכה.
זבולון אורלב: לאה שקד: מאריכים כן, אבל לא על פי חוק.
זבולון אורלב: אילן גילאון: כל מה שאני אומר הוא לא על פי חוק.
זבולון אורלב: אני כרגע רוצה למסד את זה.
זבולון אורלב: זה בא בעקבות פניה לבג"ץ לפני כשנה וחצי של אלו"ט לגבי הנושא של הארכת יום הלימודים.
זבולון אורלב: השופטת שלחה את כולנו להסתדר, כפי שאנחנו מסתדרים היום.
זבולון אורלב: אני חושב שה"הסתדרויות" האלה צריכות בסופו של דבר להיות מעוגנות בחוק, ולכן אני מציע את הצעת החוק הזו.
זבולון אורלב: אני מודה – זו לא המהפכה הכוללת שאנחנו רוצים.
זבולון אורלב: זה איזשהו תיקון שהוא מחוייב, שהוא דחוף, שהוא בהול והוא מתבקש, והוא גם עולה כסף.
זבולון אורלב: היו כל מיני הערכות.
זבולון אורלב: עד היום האוצר לא המציא איזושהי הערכה.
זבולון אורלב: דחו אותנו בהלוך ושוב.
זבולון אורלב: אני לא יודע מהי העלות של זה, בוודאי לא העלות המוגזמת שבזמנו שר החינוך הקודם הציג.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: קודם כל, סעיף 14 לחוק החינוך המיוחד אומר ש"השר, בהסכמת שר האוצר, רשאי לקבוע כי שנת לימודים במוסדות לחינוך מיוחד, כולם או מקצתם, תוארך מעבר לשנת לימודים רגילה.
זבולון אורלב: כן רשאי השר לקבוע כי לימודים במוסדות כאמור יתקיימו גם בתקופות של חופשת לימודים רגילה", כלומר לא רק בחודשי הקיץ אלא גם בחופשת חנוכה, סוכות או חופשות במהלך שנת הלימודים.
זבולון אורלב: זה סעיף שנותן לשר רשות להאריך.
זבולון אורלב: קודם נשמעה כאן הערה שזה לא בתוקף חוק – זה לא כל כך מדוייק.
זבולון אורלב: סעיף 15 מתייחס ליום לימודים ארוך, ואומר: "השר, בהסכמת שר האוצר, רשאי לקבוע יום לימודים ארוך במוסדות לחינוך מיוחד, כולם או מקצתם, ואת מספר שעות הלימוד ביום לימודים כאמור".
זבולון אורלב: יש עוד שני סעיפי משנה לסעיף הזה, שהם לא רלוונטיים כרגע.
זבולון אורלב: כלומר, המצב היום הוא שהשר רשאי גם להאריך את שנת הלימודים וגם להאריך את יום הלימודים.
זבולון אורלב: אני מציע שקודם כל נשמע סקירה מהו המצב כרגע – מה המצב כיום, כמה לומדים בחינוך המיוחד, כמה מאריכים את שנת הלימודים, כמה מאריכים את יום הלימודים.
זבולון אורלב: בואו נשמע תמונת מצב.
זבולון אורלב: מרים גראזי-רוזנבאום: לפני הסקירה, עובדתית, הייתי רוצה להשלים את המצב המשפטי.
זבולון אורלב: ראשית, להצעת החוק עצמה – הכותרת של הצעת החוק והחוק לא תואמים, והשאלה למה התכוון חבר הכנסת המציע.
זבולון אורלב: כותרת החוק מדברת על תיקון – יום לימודים ארוך בחופשת הקיץ, בעוד שהצעת החוק עצמה עוסקת בשני הדברים במקביל.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: הוא התכוון לשני הדברים.
זבולון אורלב: לאה שקד: ממילא, גם אי אפשר להפריד ביניהם.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: הכוונה היא מה שכתוב בחוק.
זבולון אורלב: מרים גראזי-רוזנבאום: באשר לנושא של יום חינוך ארוך – שלא נשכח שהתקבל בכנסת חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה, תשנ"ז-1997, שלמיטב הבנתי הוא אמור לחול.
זבולון אורלב: ברגע שהוא יחול על כל מוסדות החינוך, הוא יחול גם על מוסדות לחינוך מיוחד.
זבולון אורלב: חבר הכנסת מציע כאן הסדר ספציפי, בעוד שיש הסדר כללי שאמור לחול על כולם.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: הוא מציע הסדר ספציפי.
זבולון אורלב: שמואל אבואב: כאן מדובר על הקיץ, על החופש הגדול.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: לא.
זבולון אורלב: לפי הצעת החוק שלו, הוא כותב: "במוסדות לחינוך מיוחד יתקיים יום לימודים ארוך" – עברית פשוטה.
זבולון אורלב: אילן גילאון: וגם בקיץ.
זבולון אורלב: מרים גראזי-רוזנבאום: כשעוד צריך לדעת מה זה יום לימודים ארוך.
זבולון אורלב: זה גם לא ברור.
זבולון אורלב: מירב ישראלי: צריך לדבר על הפרטים.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: זה כתוב.
זבולון אורלב: הוא מציע רק לתקן את סעיף (א).
זבולון אורלב: סעיף (ב) – השר יקבע את השירותים הנלווים.
זבולון אורלב: מרים גראזי-רוזנבאום: אין דבר כזה יום לימודים ארוך.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: למה?
זבולון אורלב: יש חוק יום לימודים ארוך.
זבולון אורלב: מרים גראזי-רוזנבאום: הוא מדבר על שבוע, הוא לא מדבר על מושג של יום.
זבולון אורלב: אילן גילאון: מסתבר שבחלק גדול ממוסדות החינוך שבהם יש מוסדות לחינוך מיוחד, לא מתקיים יום לימודים ארוך גם שלא בימי הקיץ.
זבולון אורלב: לכן, ראשית – בכל הימים, שנית – גם בימי הקיץ ועד שעה 17:00.
זבולון אורלב: החוק מדבר במפורש וזאת הכוונה.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: גברת לאה שקד.
זבולון אורלב: מה זה שח"ם?
זבולון אורלב: לאה שקד: שירותי חינוך מיוחדים, כשבעיקר זה מתייחס לשירותים הנלווים שכתובים בחוק טיפולים פרא-רפואיים: שירותים ביצירה בהבעה, שירותים סוציאליים, רפואיים, ובשנים האחרונות אני גם עוסקת בתקן הבסיסי.
זבולון אורלב: ב-1995-1996, שזו היתה השנה הראשונה ליישום חוק החינוך המיוחד, תוקצב חוק החינוך המיוחד בהיקף של 45% מהתקציבים הדרושים ליישום חוק החינוך המיוחד, כפי שהוא הופיע במקור בתכנית האב, כשהתכנית לוותה על ידי ועדת החינוך של הכנסת.
זבולון אורלב: מאחר שקיבלנו רק 45% מהתקציבים, נאלצנו ליישם סעיפים בחוק החינוך המיוחד באופן דיפרנציאלי וחלקים לתת במימון מאד נמוך.
זבולון אורלב: לא רצינו להתפשר, ולכן זאת היתה ההחלטה המקורית, למשל בנושאים של טיפולים פרא-רפואיים, שירותים רפואיים וסוציאליים, ולכן בקביעת אורך יום הלימודים ואורך שנת הלימודים קבענו קריטריונים דיפרנציאליים.
זבולון אורלב: כיתות לתלמידים לקויי למידה, פיגור קל, הפרעות התנהגותיות, מעוכבי התפתחות ומעוכבי שפה – לא קיבלו הארכה של יום הלימודים בבתי ספר רגילים ובבתי ספר לחינוך מיוחד, כאשר בקיץ רק בתי הספר לחינוך מיוחד מסוג האוכלוסיות הנ"ל קיבלו חודש לימודים נוסף, יולי, שהוא פועל עד היום עד השעה רבע לאחת.
זבולון אורלב: בסיס ההנחה היה שכאשר יחול חוק שבוע לימודים בן 41 שעות על כלל האוכלוסייה, נחיל גם על האוכלוסייה הזאת באופן הדרגתי, כפי שמציע חוק שבוע לימודים בן 41 שעות.
זבולון אורלב: החריגויות האחרות, גם הן יושמו באופן דיפרנציאלי, כאשר ילדים חירשים, עיוורים, פיגור בינוני, פיגור קשה, פיגור בינוני מורכב – כל הרצף של הפיגור היותר קשה, למעט הפרעות נפשיות ולמעט אוטיזם – בבתי ספר לחינוך מיוחד לומדים עד השעה 14:30, חמישה ימים בשבוע, ובחופשת הקיץ במקביל לומדים עד רבע לאחת.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: לומדים רק חמישה ימים בשבוע?
זבולון אורלב: לאה שקד: עד 14:30, ויום שישי הוא יום עבודה רגיל.
זבולון אורלב: בחופשת הקיץ הם לומדים עד רבע לאחת, אבל 11 וחצי חודשים בשנה, כולל חופשות קצרות כמו: חנוכה, פסח, סוכות, ועוד שישה ימי בחירה שמאפשרים למערכת החינוכית להתארגן על בסיס וולונטרי, שישה ימים קצרים.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: החמצתי משפט.
זבולון אורלב: את אומרת שבכל החריגויות האלה לומדים 11 וחצי חודש בשנה, כלומר רק שבועיים חופש, פלוס שישה ימים.
זבולון אורלב: לאה שקד:
זבולון אורלב: העיוורים והחירשים בכיתות לחינוך מיוחד בבית ספר רגיל אמנם מקבלים את חופשת הקיץ, אבל אינם מקבלים יום לימודים ארוך.
זבולון אורלב: שוב, הסיבה היתה סיבה תקציבית.
זבולון אורלב: הפרעות נפשיות ואוטיסטים במקור היו אמורים ללמוד עד שעה 16:00 אחר הצהריים במהלך שנת הלימודים ולקבל תוספת של שעה במהלך החופשות, 11 וחצי חודשים בשנה.
זבולון אורלב: כתוצאה מפניה לבג"ץ, שההחלטה היתה בחסות בג"ץ אבל לא היתה פסיקה של בג"ץ, האוכלוסייה של התלמידים האוטיסטים קיבלה במהלך שנת הלימודים שעה נוספת.
זבולון אורלב: היום הם לומדים עשרה שיעורים ביום, משעה 08:00 עד 16:45.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: רק במוסדות החינוך המיוחד?
זבולון אורלב: לאה שקד: בכל הכיתות, באשר הן.
זבולון אורלב: כיתה בחינוך מיוחד, גם בבית ספר רגיל, מקבלת את אותו דבר.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: אבל אם תלמיד לומד בכיתה רגילה – לא.
זבולון אורלב: לאה שקד: החוק לא חל עליו.
זבולון אורלב: לפי הפרשנות הנוכחית, תלמיד משולב על בסיס אינדיבידואלי - דינו כתלמיד רגיל.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: זו הצעת החוק שלי.
זבולון אורלב: אני כל פעם רוצה להבהיר שהחוק שלי הוא חוק נכון.
זבולון אורלב: לאה שקד: אף אחד לא אומר שלא, רק הכל תלוי תקציב.
זבולון אורלב: נכון להיום, לגבי התלמידים האוטיסטים, כתוצאה מהפשרה בחסות הבג"ץ, אנחנו מפעילים את חופשת הקיץ מעבר ליישום שלה בחוק, שזה 13:35 חמישה ימים בשבוע בחופשות – אנחנו מפעילים כוח אדם חלופי באמצעות הרשויות המקומיות עד 16:45, וכאשר אמרתי לא בכוח חוק לכך התכוונתי.
זבולון אורלב: נכון להיום, האוכלוסייה של התלמידים האוטיסטים אכן מקבלת יום לימודים ארוך, לא מכוח החוק, אלא כתוצאה מאיזושהי פשרה - אם תרצו אחר כך לשמוע, יש לנו ניסיון של שלוש שנים בנושא הזה.
זבולון אורלב: בחופשת הקיץ, בגין החוק, הם לומדים עד 13:35.
זבולון אורלב: מ- 13:35, להשלמה לעשרה שיעורים, עד 16:45, הם מקבלים יום לימודים ארוך בכוח אדם חלופי.
זבולון אורלב: זה לא אומר שלא עובדים שם מורים.
זבולון אורלב: מדובר על 11 וחצי חודשים בשנה.
זבולון אורלב: כדי ליישר קו עם הכיתות לחינוך מיוחד מהסוג של האוכלוסייה של אוטיזם, התקציב הוא תקציב עתק.
זבולון אורלב: עשינו איזושהי הערכה תקציבית – מדובר על מעל לחצי מיליארד שקל ואני אומר שלא בכדי נוטים לבלבל בין הארכת יום הלימודים לבין הארכת שנת הלימודים, מפני שאי אפשר לא להאריך את יום הלימודים ולפני כל חופשה לנסות לגייס כוח אדם.
זבולון אורלב: הורים לילדים אוטיסטים חווים את החוויה הזאת, ועל כך הצעקה.
זבולון אורלב: אם אין הארכת יום הלימודים במהלך שנת הלימודים ואין איזשהו מאגר של מורים יותר רחב שיסכים לעבוד בחופשות – המשימה הזאת היא כמעט בלתי אפשרית.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: שאלה צדדית בסוגריים: המורים בחינוך המיוחד שעובדים באותם בתי ספר שיש להם גם יום לימודים ארוך וגם הארכת שנת הלימודים, מקבלים משכורת נוספת על שתי ההארכות האלה, נכון?
זבולון אורלב: לאה שקד: הם לא מקבלים משכורת נוספת גלובלית, אלא עשינו שני דברים על מנת לעודד מורים לעבוד בחופשות.
זבולון אורלב: על פי הסכם עם הסתדרות המורים, אין אפשרות לחייב את העובד, את המורה, כפרט, לעבוד בחופשות.
זבולון אורלב: זה מחייב את המסגרת, זה איננו מחייב את המורה כפרט.
זבולון אורלב: לראשונה, כשהפעלנו את יום הלימודים הארוך, הנהגנו העסקה בשנת לימודים גמישה.
זבולון אורלב: המשמעות היא שכל מורה שעובד במסגרת חינוך מיוחד, שמתקיימת בו הארכה של יום הלימודים ושנת הלימודים – רשאי לצאת לחופשה ברצף של עשרה ימים במהלך שנת הלימודים כדי להתחייב לעבוד בחופשה.
זבולון אורלב: אילן גילאון: מה עולה חצי מיליארד שקל, אני לא מבין.
זבולון אורלב: לאה שקד: אני מיד אסביר.
זבולון אורלב: לגבי התגבור הנוסף – נכון להיום, מי שעובד בחופשה, לא צריך להחזיר את ימי החופשה שהוא לקח במהלך שנת הלימודים, אבל הוא מתנדב לעבוד בחופשה, הוא מקבל משכורת של 137%.
זבולון אורלב: אנחנו מקבלים דיווחים ממנהלי בתי הספר שיש פרובלמטיקה מאד גדולה.
זבולון אורלב: מנהלים מדווחים על שחיקה, על אי רצון לעבוד מסביב לשעון, כי זה יותר דומה לדגם של בית חולים מסביב לשעון, והחמור יותר – אנחנו לא מצליחים בצורה מסודרת, במיוחד לגבי האוכלוסייה של האוטיסטים, בגלל שעות הלימודים המאד ארוכות, להוציא מורים להשתלמויות.
זבולון אורלב: ההשתלמויות בקהילה נעשות בשעות אחר הצהריים, אין שום השתלמות שמתחילה בשעה 18:00 בערב, ואם הם גם עובדים בחופשה, בוודאי גם בחופשה מורים לא יכולים לצאת להשתלמות.
זבולון אורלב: זה נושא שנצטרך לתת עליו את הדעת.
זבולון אורלב: הקמנו ועדה פנימית בתוך המשרד, הנציגים של ההורים עובדים בשיתוף פעולה איתנו, נצטרך לטפל בכך.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: לפני שאת עונה בעניין הכספים, האם את יכולה לדבר באחוזים?
זבולון אורלב: הצגת כאן שתיים או שלוש קבוצות של תלמידים: יש קבוצה אחת – בואו נאמר שזה חינוך מיוחד קל – לאה שקד: יחסית.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: הכל יחסי.
זבולון אורלב: בעצם הם לא נהנים מכלום.
זבולון אורלב: יש להם יום לימודים רגיל, יש שנת לימודים רגילה.
זבולון אורלב: נקרא לזה לקויי הלמידה ושותפיהם.
זבולון אורלב: תמי יונה: הם יכולים להשתלב בקייטנות בחוץ.
זבולון אורלב: לאה שקד: יש לי השגה.
זבולון אורלב: אולי לגבי לקויי למידה עוד אפשר היה לסבול את זה, אבל ילדים שנפלטו ממערכת החינוך הרגילה, מסוג של הפרעות התנהגות, הרי הם יצאו מהכיתה הרגילה בגלל הפרעת ההתנהגות, אז לדחוף אותם חזרה לרחוב – זו קצת בעיה.
זבולון אורלב: היו"ר זבולון אורלב: לא הבנתי מה את אומרת כרגע בהקשר למה שאני אומר.
זבולון אורלב: את אומרת שבנושא הארכת יום הלימודים והארכת שנת הלימודים – זה כרגע הנושא שלנו – יש שלוש קבוצות של אוכלוסייה.
זבולון אורלב: אוכלוסייה אחת שזה הפיגור הקל יחסית, לקויי הלמידה- למעשה יש להם יום לימודים רגיל ושנת לימודים רגילה.
זבולון אורלב: איל זנדברג: לקויי למידה זה לא חינוך מיוחד בעצם.
דובר: אלה שנפלטו מבתי הספר.
דובר: דוד ברק:     	מוסדות החינוך המיוחד, נקודה.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	אנחנו מדברים כרגע על האוכלוסייה שחל עליה חוק, שנכנסת בגדר החוק – או במוסדות חינוך מיוחד או בכיתות של החינוך המיוחד בחינוך הרגיל.
דובר: כלומר יש לנו שלוש קבוצות.
דובר: קבוצה אחת שבעצם מקיימת שנת לימודים רגילה ולא מוארכת, שזה יום לימודים רגיל.
דובר: קבוצה שנייה שהיא קבוצת הפיגור הכבד מאד, שלומדת יום לימודים עד 14:30 והיא לומדת את יום הלימודים הזה 11 וחצי חודשים בשנה.
דובר: קבוצה שלישית היא קבוצת האוטיסטים.
דובר: לאה שקד:     	יש תת-קבוצה – הפרעות נפשיות – הם לומדים עד 16:00.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	תיכף תתקני אותי.
דובר: קבוצה שלישית זה האוטיסטים, שלומדים כל השנה עשר שעות עד השעה רבע לחמש והם גם לומדים עוד חודש אחד בקיץ.
דובר: לאה שקד:     	11 וחצי חודשים, עד 15 באוגוסט.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	אמרתם ששם, גם אחר הצהריים כמה שעות הרשויות המקומיות עוזרות.
דובר: לאה שקד:     	זה במימון מלא שלנו, זה לא הרשויות המקומיות.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	לא חשוב.
דובר: עד כאן הבנתי נכון?
דובר: לאה שקד:     	נכון.
דובר: חיה יגודה:     	יש קבוצה נוספת – ילדים עם בעיות התנהגות שאני לא יודעת אם הם רוצים בכלל את יום הלימודים הארוך ואת הקטע של הקיץ.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	אנחנו כרגע מדברים על הסטטוס שמשרד החינוך נותן.
דובר: אנחנו כרגע לא מדברים מנקודת המבט של מה ילדים רוצים.
דובר: לאה שקד:     	אם תרשה לי לומר דבר נוסף – קבוצת הביניים שאתה קורא לה, אלה הילדים על הרצף של הפיגור – יש לנו ניסיון מאד טוב של שיתוף פעולה בין משרד העבודה והרווחה, השירות לאדם המפגר...
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	הילד המפגר.
דובר: לאה שקד:     	האדם המפגר.
דובר: המחלקה היא אותה מחלקה.
דובר: זה היום האדם המפגר, כשיש מפקחים שמטפלים בילדים.
דובר: שיתוף הפעולה – וזה גם מסביר את הרציונל מדוע הפיגור לומד עד 14:30 ולא עד 17:00 אחר הצהריים – משרד העבודה והרווחה נכנס באמצעות האגף לטיפול באדם המפגר, לתוך מסגרות החינוך ועושה המשכיות מ- 14:30 עד 18:00 בערב.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	מכוח מה?
דובר: לאה שקד:     	זה לא מכוח חוק.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	האם יש כאן נציג משרד העבודה והרווחה?
דובר: יהודית גידלי:     	שלמה פרקש הודיע שיבוא ולא בא.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	הוא הוזמן.
דובר: לאה שקד:     	שיתוף הפעולה בין שני משרדי ממשלה מאפשר עבודה בקונספט שונה.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	לצורך העניין שלנו, משרד העבודה והרווחה מכסה את כל אותן מסגרות?
דובר: לאה שקד:     	רק של הפיגור.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	מי נשאר בחוץ?
דובר: לאה שקד:     	שיקום לא, זאת אומרת זה לא שלמה פרקש, אלא  מרים כהן או אהובה לוי – הן הפרטנריות שלנו בשיתוף פעולה במסגרות החינוך.
דובר: בשיקום יש מעט מאד מסגרות, יש לנו באופן ספורדי.
דובר: דובר:     	לא בכל מוסדות החינוך.
דובר: לאה שקד:     	לפני כשלוש שנים היה ניסיון בהידברות בין שר העבודה והרווחה דאז ושר החינוך דאז לנסות - לגבי האוכלוסייה של האוטיסטים – להעביר את תקציב משרד החינוך בבסיס התקציב, מה שמ- 15:30 ואילך ל- 17:00, למשרד העבודה והרווחה, ושמשרד העבודה והרווחה יקח על עצמו את הארכת יום הלימודים בדגם של הפיגור עד 18:00 או עד 19:00 בערב.
דובר: ירדנו מזה – לא מפני שזה לא היה בציר – מפני שההורים התנגדו לקונספט.
דובר: בעצם אנחנו מדברים על שני קונספטים ששניהם – כבודם במקומם מונח.
דובר: ההורים – אם יורשה לי לדבר בשמם – מדברים על קונספט שהוא יותר דגם סביב העבודה של בית חולים שעובד כמעט 365 ימים בשנה מסביב לשעון, בעוד שהדגם השני שמצריך שיתוף פעולה עם משרדי ממשלה אחרים, שומר על דגם של בית ספר עד 15:30 כדוגמת חוק שבוע לימודים ב- 41 שעות, ומ- 15:30 עוברים לפעולות יותר פתוחות וחברתיות.
דובר: אילן גילאון:     	אני מבקש לא להיכנס לדגמים של בתי חולים או בתי ספר.
דובר: זהו דגם של בית ספר שצריך לעבוד עד שעה יותר מאוחרת – על כך אנחנו מדברים, שהוא בגדר חירום.
דובר: יכולים להיות נימוקים לכאן או לכאן, בהתאמה לעלות של הדברים.
דובר: אני בסך הכל מדבר כאן על דברים מאד מאד מדוייקים ומאד מפורשים.
דובר: במוסדות של החינוך המיוחד, שהם שייכים למשרד החינוך – ואני לא רוצה להיכנס כאן לאיזשהו תיאום פנים-מערכתי כי זה לא ממן העניין – ילמדו יום לימודים ארוך.
דובר: יום לימודים ארוך – השעה שהוא מסתיים היא רבע לחמש.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	לא.
דובר: אילן גילאון:     	זה מה שאנחנו מבקשים לדבר עליו – על יום הלימודים הארוך.
דובר: האומדן שלכם של חצי מיליארד שקל כנראה מתייחס להשוואה בכל המוסדות שקיימים אצלכם.
דובר: הנושא השני – שהם ילמדו 11 וחצי חודשים בשנה, נקודה.
דובר: עכשיו, את הוויכוח הזה צריך לנהל מול העלות.
דובר: אני לא מאמין שמישהו כאן מתנגד לכך.
דובר: לאה שקד:     	בוודאי שלא.
דובר: אילן גילאון:     	הכניסה הקונספטואלית לבית חולים או לבית ספר היא לא ממן העניין והיא איננה נכונה.
דובר: אם ממילא אנחנו הולכים לחוק יום לימודים ארוך, מה שהחוק שלי אומר כאן הוא: בואו נקדים את הנושא הזה לגבי חוק החינוך המיוחד.
דובר: זה מה שאני מדבר עליו.
דובר: איל זנדברג:     	זה גם מוסיף שעות, זה מאריך.
דובר: אילן גילאון:     	אבל הנושא של חוסר כוח אדם והשתלמויות – רבותי וגבירותי – זה לא יעלה ולא יוריד כי אלה אינם נימוקים.
דובר: מה זאת אומרת אין כוח אדם?
דובר: לכך צריך להכשיר.
דובר: אני מאמין שאם אתם משווים את החירום של העבודה שלכם לבית חולים...
דובר: לאה שקד:     	לא ירדת לסוף דעתי, סליחה.
דובר: לא אמרתי שאין כוח אדם.
דובר: אמרתי שלא ניתן להפריד.
דובר: אילן גילאון:     	יש מקומות – גם בבית ספר – שצריכים לדעת את העניין, לעבוד כך.
דובר: אם אני שומע שיש רעיונות היום לתגמל ולתגבר מורים שישיגו הישגים מצויינים בבגרות לגבי נושאים מסויימים, יש גם דברים דחופים יותר בעיני, ואלה הדברים היותר דחופים.
דובר: לכן, אדוני היושב-ראש, ההצעה צריכה להימדד מול המחיר שלה.
דובר: לאה שקד:     	אני מבקשת להבהיר כי יכול להיות שהובנתי לא נכון.
דובר: לא אמרנו שאין מספיק כוח אדם במערכת.
דובר: מה שניסיתי לומר הוא שיש תלות – כפי שאתה אומר – בין הארכת יום הלימודים להארכת שנת הלימודים.
דובר: מתי אנחנו לא מצליחים בעניין כוח אדם?
דובר: כאשר עושים את ההפרדה בין הארכת יום הלימודים לבין הארכת שנת הלימודים, מפני שאז לפני כל חופשה מתחילים לעשות גיוס לחמישה ימי עבודה בשבוע.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	להיפך, היא תומכת בדבריך.
דובר: היא אומרת ששני הדברים האלה צריכים ללכת יחד.
דובר: לאה שקד:     	אני רק מחזקת את מה שאתה אומר.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	שאלה נוספת – אחרי שהבנתי את שתי הקבוצות הגדולות ואת תת-הקבוצה, האם את יכולה להגיד במספרים ובאחוזים במה מדובר, באילו היקפים מדובר מבחינת תלמידים?
דובר: הקבוצה הראשונה שלומדת כרגיל, כמו החינוך הרגיל.
דובר: שלמה אבואב:     	20,000 בערך.
דובר: לאה שקד:     	כיתות לחינוך מיוחד מהסוג של החריגות היותר קלות שאתה מדבר עליהן, בבתי ספר רגילים...
דובר: אני דיברתי בבתי ספר רגילים ובמוסדות מיוחדים.
דובר: לאה שקד:     	אין לי את הסיכום הכללי, אבל אני יכולה לומר לפי חלוקה – בבתי ספר לחינוך מיוחד, החריגויות היותר קשות – 1,217 כיתות.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	מול כמה כיתות בכלל של החינוך המיוחד?
דובר: לאה שקד:     	220 בתי ספר כפול...
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	פעם את מדברת אתי על בתי ספר, פעם על כיתות.
דובר: שלמה אבואב:     	יש 35,000 בבתי ספר רגילים.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	איך הגעתם לתחשיב כספי אם אתם לא יודעים בכמה כיתות ובכמה תלמידים מדובר?
דובר: זה הרי א'-ב' של התחשיב.
דובר: לאה שקד:     	כן, אבל ערכתי אותו בצורה אחרת.
דובר: מרים גראזי-רוזנבאום:     	ככה זה כשנותנים לאנשים שהם לא אנשי התקציבים.
דובר: לאה שקד:     	ואנחנו קיבלנו את ההודעה ביום חמישי אחר הצהריים.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	תסלחי לי מאד.
דובר: החוק הזה מונח כבר קרוב לשנה במשרד החינוך והתרבות.
דובר: מרים גראזי-רוזנבאום:     	התחשיב של לפני שנה לא רלוונטי.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	אני מייעץ למשרד – ברגע שיש הצעת חוק שעברה קריאה טרומית, מיד מקימים צוות עבודה  ולא מחכים שיודיעו על הדיון.
דובר: לאה שקד:     	בשנת 1999 – ויש גידול יחסית משמעותי – היו 35,000 תלמידים במערכת.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	במערכת החינוך המיוחד, שעליהם חל החוק.
דובר: לאה שקד:     	כיתות – 4,111.
דובר: היו"ר זבולון אורלב:     	את אומרת כך: 1,200 כיתות זה הפיגור הקשה שלומדים יום לימודים ארוך.
דובר: 2,800 כיתות לא לומדות – שנבין את הפרופורציות.
דובר: לאה שקד:     	זה לא כך.
דובר: מרים גראזי-רוזנבאום:     	אנחנו הבהרנו שהמצב מורכב.
דובר: יש סוגים שונים.