GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם סנפירי: אנחנו מתנגדים ונתנגד לכל קיצוץ שיהיה בשעות הוראה, ואנחנו שמחים על כך שמתכוונים להחזיר את 20,000 השעות הללו.
אברהם סנפירי: אנחנו רוצים להיות בטוחים שאמנם כשמוסיפים את אותם 20,000 שעות זה לא בא על חשבון חלק מהכיתות שבהן יהיה קיצוץ.
אברהם סנפירי: אנחנו מבקשים שלא יהיה כל קיצוץ בנושא של שעות הוראה.
אברהם סנפירי: אני מבקש להדגיש, שאנחנו נתנגד לכל קיצוץ נוסף שמישהו מתכוון ליצור במערכת החינוך.
אברהם סנפירי: כל אלה שהתמודדו על ראשות הממשלה אמרו שמערכת החינוך היא זאת שבה צריך להשקיע, התייחסו לזה כמערכת של השקעה ולא מערכת של הוצאה.
אברהם סנפירי: זאת השקעה בנושא החשוב ביותר מבחינת כולנו.
אברהם סנפירי: הם הילדים שלנו, ואסור לקצץ בהשקעה, אלא רק להגדיל בה, בטח בתקופה של אבטלה.
אברהם סנפירי: אנחנו דורשים שלא יהיו כל קיצוצים במערכת החינוך, אלא ההפך, תהיה הרחבה.
אברהם סנפירי: הרחבה צריכה להיות בכמה מישורים.
אברהם סנפירי: המישור הראשון, אסור שיהיו סיכונים לילדים שהולכים לבתי הספר.
אברהם סנפירי: אסור שהנושא הבטיחותי יהיה בצד.
אברהם סנפירי: אתם עוסקים סקרים, וצריך לבנות תוכנית חומש לפתרון כל בעיות הבטיחות בבתי הספר.
אברהם סנפירי: אנחנו לא נאפשר לילדים ללכת לבית-ספר שאולי הם לא יחזרו ממנו.
אברהם סנפירי: יש בתי-ספר וגני ילדים שהם במצב נוראי, עם מערכות של סיכון, וחייבים להקצות לכך משאבים.
אברהם סנפירי: אני מבין שהוועדה למניעת אלימות עדיין לא הגיעה לסיום יישומיה ואין עדיין החלטות ברורות בנושאים האלה, אבל הנושא הזה הוא קריטי לכולנו.
אברהם סנפירי: אנחנו יודעים שזה לא רק בתי-ספר.
לימור לבנת: זה יהיה בימים הקרובים ממש.
אברהם סנפירי: הבנתי שזה יהיה עד סוף מאי.
אברהם סנפירי: החלק האחרון אומר, שגם את הוועדה למניעת אלימות יהיה צריך להגדיר בתוספת משאבים.
אברהם סנפירי: לא שמעתי על תוספת המשאבים האלה, ואני חושב שצריך להגדיר אותה גם כשמדברים על תקציב החינוך, בשנה הנוכחית ועל אחת כמה וכמה לשנה הבאה.
אברהם סנפירי: קבענו והגדרנו, שאחד הנושאים הבעייתיים שקיימים בתוך מערכת החינוך זה הנושא של תשלומי ההורים.
אברהם סנפירי: ביקשנו לבטל את כל תשלומי ההורים בחוק, ביקשנו שאותו חוק לא רק שיבטל את כל תשלומי ההורים, אלא שאנחנו מציעים מקור חלופי.
אברהם סנפירי: אמרנו שאנחנו חושבים שצריך לעשות את זה דרך המערכת של הביטוח הלאומי, מאחר שנושא תשלומי ההורים היום זה גבייה רגרסיבית.
אברהם סנפירי: היא פוגעת בחלשים הרבה יותר מאשר בחזקים, ואסור שזה יהיה כך.
אברהם סנפירי: לכן תבענו וקיבלנו את תמיכת השרה גם בישיבה שהיתה לנו בנושא הזה, שאמנם מתכוונים לבטל את כל תשלומי ההורים.
אברהם סנפירי: אנחנו מבינים שגם אם זה לא יהיה בשנה הקרובה, חובה להגדיר את זה כאחד מהיעדים של המערכת.
לימור לבנת: לא אמרתי שאנחנו נבטל את כל תשלומי ההורים.
אברהם סנפירי: על בסיס המקור האלטרנטיבי.
לימור לבנת: אני אשמח מאוד אם זה יהיה.
אברהם סנפירי: יש הצעת חוק כזאת.
אברהם סנפירי: שר החינוך הקודם ומערכת החינוך תמכו בזה, אנחנו הבנו שגם מרכז השלטון המקומי תומך בזה, הבנו שגם השרה הנוכחית תומכת בזה.
אברהם סנפירי: אנחנו לא חושבים שיש בעיה בנושא מבחינת מקורות.
זבולון אורלב: הבעיה היא שהוא מעלה את עלות העבודה.
אברהם סנפירי: הוא לא מעלה את עלות העבודה, כי הוא נגבה מהצד של העובד ולא מהצד של המעביד.
זאב בוים: בכמה כסף מדובר?
אברהם סנפירי: בכ-800 מיליון שקלים.
אברהם סנפירי: אני חושב שההחזרה של כל הנושאים הטכנולוגיים היא מבורכת.
אברהם סנפירי: אנחנו חושבים שצריך לראות את כל המשמעויות של הנושא של החינוך המיוחד, ונדמה לי שכמעט ולא דנו בנושא הזה היום.
אברהם סנפירי: אני חושב שצריך לראות את המשמעויות של הביצוע בנושא התשלומים של החינוך המיוחד, כי בחינוך המיוחד יש הרבה בעיות, שבסך הכל כמסגרות, כהחלטות כנסת וכהחלטות ממשלה הן כולן קיימות בצורה נאותה, אבל לעומת זאת הביצוע בשטח איננו תואם למה שהתכוונו לבצע.
אברהם סנפירי: נושא החינוך המיוחד סובל בהרבה מאוד מגזרים, ואני מקווה שישנו את סדרי העדיפויות בעניין הזה.
גנדי ריגר: גם אני רוצה להצטרף לברכות.
גנדי ריגר: המצב כפי שאני רואה אותו הוא, שעד גיל 15 תלמידים חושבים שהם חופשיים, הם מרוצים, ואחר-כך, כשמגיע זמן בחינות הבגרות, הם חוששים.
גנדי ריגר: החשש שלהם ושל המשפחות שלהם הוא, האם יש להם בסיס לבגרות או לא.
גנדי ריגר: רובם חושבים שאין להם בסיס לבגרות והם מחפשים מורים פרטיים למתמטיקה, לפיסיקה, לכימיה ולאנגלית.
גנדי ריגר: את הבסיס לבגרות הילדים לא מקבלים בבית הספר אלא באופן פרטי.
גנדי ריגר: אם יש מוטיבציה, ההורים משלמים את הכסף כדי שלילדים יהיה בסיס לבגרות.
גנדי ריגר: אם אין מוטיבציה, הם לא משלמים.
גנדי ריגר: משנה לשנה יש פחות מוטיבציה.
גנדי ריגר: היום, כשגם לא אקדמאים יכולים להשיג עבודה, לא צריך בגרות.
גנדי ריגר: אני חושב שזה חלק מתהליך שאנחנו צריכים לחפש לו פתרון.
לימור לבנת: אני מבקשת להשיב לכמה נקודות שהועלו כאן.
לימור לבנת: החינוך בתפוצות הוא בעיני נושא חשוב מאוד, למרות שאנחנו כביכול לא ממונים עליו באופן ישיר.
לימור לבנת: אני רואה מקום להרחיב את הקשר שלנו עם התפוצות.
לימור לבנת: יש יחידה במשרד שעוסקת בנושאים האלה.
לימור לבנת: אני מאוד מודאגת מכך שחלק מהעם היהודי בתפוצות נעלם לנו, ולכן צריך לחזק את הקשר ולהדק אותו, ויש לכך כמה תקדימים.
לימור לבנת: רונית תירוש עצמה, כשהיתה ראש מינהל החינוך בעיריית תל-אביב, עסקה בתיווך של בית-ספר מתל-אביב מול בית-ספר בלוס-אנג'לס.
לימור לבנת: יש תוכניות מהסוג הזה, לי עצמי יש כמה רעיונות.
לימור לבנת: יש מה לעשות, ואני חושבת שצריך לעסוק בנושאים האלה.
לימור לבנת: אני רואה בזה חובה לעצמנו.
לימור לבנת: חברת הכנסת קולט אביטל העלתה את השאלה של הטלוויזיה החינוכית.
לימור לבנת: אינני בטוחה שיש מקום להמשך הפעלתה של הטלוויזיה החינוכית בצורתה הנוכחית.
לימור לבנת: אינני בטוחה שהיא עונה על ייעודה.
לימור לבנת: הנושא הזה נדון פעמים רבות באין-ספור ועדות שקמו והמליצו המלצות כאלה ואחרות, ואני מתכוונת למנות ועדה שתהיה קצרה מאוד ותתבסס על עבודה שנעשתה בעבר ותמליץ כיצד לנצל באופן אופטימלי את התקציבים שמושקעים כאן ואת העובדים שעובדים שם.
לימור לבנת: אשר לחוק שנוגע ליום חינוך ארוך ובכלל להארכת יום הלימודים.
לימור לבנת: אני רואה בזה חשיבות גדולה מאוד, אלא שלא בטוח בכלל שהמתכונת של יום חינוך ארוך היא המתכונת שנותנת מענה נכון להארכת יום הלימודים.
לימור לבנת: כפי שאני מתרשמת מהצוות המקצועי במשרד, יום חינוך ארוך נכון להיום נותן מענה להארכת יום הלימודים בשעה, לפעמים קצת יותר, אבל לא ממש, והוא מסתיים בסביבות השעה 14:00 במקום שיסתיים בשעה מאוחרת יותר, תלוי איפה.
זבולון אורלב: לפי החוק הוא צריך להסתיים בשעה 15:30.
לימור לבנת: הצוות אצלי במשרד אומר שבפועל לא זה מה שקורה, כי חלק מהשעות הללו שניתנות בגין הארכת יום הלימודים נלקחות לצרכים אחרים בתוך המערכת הבית-ספרית, לשעות רוחב ולא לשעות אורך, והתוצאה היא שהתלמידים מסיימים את לימודיהם קצת יותר מאוחר ממה שהיו מסיימים אלמלא זה, אבל לא ממש יום חינוך ארוך.
לימור לבנת: זה דורש בדיקה, זה דורש בחינה.
לימור לבנת: אינני בטוחה שהכוונה המקורית אכן באה לידי מיצוי ויישום בשטח, כפי שזה צריך להיות.
לימור לבנת: זה דורש בחינה מחדש.
לימור לבנת: אני מציעה להקדיש לעניין הזה דיון מיוחד.
לימור לבנת: יש אופציה שנייה בעניין הזה, וזה הפרויקט שארגון המורים העל-יסודיים יזם אותו, פרויקט "עוז לתמורה".
לימור לבנת: הפרויקט הוא מצוין ואנחנו עוד לא יודעים להגיד מה התוצאות, כי הוא מופעל רק שנה בחמישה בתי-ספר, ולכן עוד לא נעשתה בחינה של התוצאות.
לימור לבנת: אבל על פניו ולכאורה הוא נראה פרויקט ראוי וטוב, למעט בעיה אחת, שאי-אפשר להתעלם ממנה, והיא העלות.
לימור לבנת: העלות לשנה הראשונה להפעלת "עוז לתמורה" בבית-ספר אחד היא חמישה מיליון שקלים, ובשנה השנייה ואילך היא ארבעה מיליון שקלים לכל שנה.
לימור לבנת: בשנה הראשונה יש השקעה של כמיליון שקלים בכל בית-ספר בתשתיות, בתנאים הפיסיים שיאפשרו את הארכת יום הלימודים במסגרת "עוז לתמורה".
לימור לבנת: אנחנו הגשנו בקשה לראש-הממשלה ולאוצר לתקצב השנה את משרד החינוך ב-100 מיליון שקלים נוספים לצורך הפרויקט הזה, להרחבת הניסוי מחמישה בתי-ספר ל-20 בתי-ספר.
זבולון אורלב: היתה התחייבות של ראש-הממשלה ברק.
לימור לבנת: אמרתי בפתח דבריי, שביקשנו מהאוצר ומראש-הממשלה לתקצב את משרד החינוך בכל מה שנוגע להתחייבויות של הממשלה הקודמת.
לימור לבנת: יש מכתב של ראש-הממשלה לשעבר, אהוד ברק, שניתן לרן ארז שבוע לפני הבחירות, בלי העתק לשר האוצר, בלי העתק לשר החינוך.
לימור לבנת: יש התחייבות שניתנו על-ידי שר האוצר לשעבר אברהם שוחט, חלקם ימים ספורים לפני הבחירות.
לימור לבנת: מדובר באין-סוף התחייבויות שניתנו, ואין כסף, ולכן אספנו את ההתחייבויות האלה ופנינו לראש-הממשלה ולמשרד האוצר בדרישה.
לימור לבנת: והיה ומשרד האוצר יתקצב תקציב נוסף את משרד החינוך ב-100 מיליון שקלים לצורך הרחבת ניסוי "עוז לתמורה" בחמישה בתי-ספר לעוד 20 בתי-ספר, אני אשמח על כך מאוד ואנחנו נפעיל את זה, ולא ניקח את הכסף הזה לצרכים אחרים.
לימור לבנת: והיה ומשרד האוצר לא יתקצב, ספק גדול אם ניתן יהיה בעלויות האלה להפעיל את הפרויקט הזה.
לימור לבנת: אני מציעה שהאוצר אכן ימלא את ההתחייבויות של ראש-הממשלה הקודם.
זבולון אורלב: היו גם התחייבויות של נתניהו.
זבולון אורלב: אנחנו בעד מילוי כל ההתחייבויות, גם של נתניהו וגם של ברק.
לימור לבנת: אני גם בעד מילוי ההתחייבויות של זלמן ארן.
לימור לבנת: דבר נוסף הוא פנימיות היום, שהן לא ממש יום חינוך ארוך על-פי מה שאנחנו נוהגים לקרוא יום חינוך ארוך, מהטעם הפשוט שהן אמנם מאריכות מאוד את יום הלימודים, לפעמים עד 16:00 ולפעמים עד 17:00.
לימור לבנת: הן נותנות גם ארוחת צוהריים.
לימור לבנת: אבל לא מדובר כאן בחינוך על-ידי מורים, אלא במדריכים למיניהם, ולא מדובר בכלל התלמידים אלא בתלמידים ממשפחות מצוקה, ששולפים אותם מתוך הכיתות ולהם נותנים.
לימור לבנת: לכן יש כאן יתרונות גדולים מאוד וסיוע גדול מאוד למשפחות המצוקה, ומצד שני אין בזה מענה שהוא המענה המקורי שנמצא בבסיס הרעיון של יום חינוך ארוך ושל "עוז לתמורה", היינו שהמערכת כולה לומדת לאורך היום והמורים נותנים יותר שעות.
לימור לבנת: אנחנו נגדיל השנה מעט את פנימיות היום.
זאב בוים: כמה ילדים יש היום בפנימיות יום?
לימור לבנת: כ-40,000, ואנחנו נגדיל השנה בכ-5,000, בתוך התקציב הקיים כרגע.
לימור לבנת: לקראת תשס"ג, לקראת תקציב 2002, נצטרך לבחון את התקציב שאנחנו כבר נכין אותו, נצטרך לבחון איך אנחנו מטפלים ולדון בתוצאות וביישום של יום חינוך ארוך.
זאב בוים: האם בפנימיות יום אין תקציבים של משרד העבודה והרווחה ושל משרד השיכון?
4400: יש פרויקט שיקום שכונות למועדוניות.
4400: זאת מסגרת דומה, אבל נפרדת.
לימור לבנת: חוק חינוך חובה לגילאי 3-4, יישום החוק נדחה.
לימור לבנת: כיום אנחנו נותנים חינוך חובה חינם לגילאי 3-4 רק באשכולות 1 ו-2.
זבולון אורלב: יישום החוק לא נדחה.
זבולון אורלב: החוק אמור להתיישם עד שנת תש"ע.
לימור לבנת: בתקציב 2001 אין הרחבה של חוק חינוך חובה חינם לגילאי 3-4.
לימור לבנת: בתקציב שלא הוכן על ידינו אין לזה מענה, מעבר לשני דברים: לאשכולות 1 ו-2, שזה קיים ממילא, ולשכונות שיקום שנמצאות ממילא.
לימור לבנת: ההרחבה לאשכול 3 לא קיימת בתקציב 2001.
לימור לבנת: אנחנו לא מסוגלים לעמוד במימון נושא הבטיחות, זה לא נושא שמשרד החינוך יכול לעמוד בו.
לימור לבנת: לצורך העניין הזה פנינו לראש-הממשלה ולשר האוצר בתביעה לממש התחייבות שניתנה ל-20 מיליון שקלים על-ידי שר האוצר הקודם.
לימור לבנת: זה לא תוקצב בתקציב 2001, זה היה ערב פתיחת שנת הלימודים הקודמת.
לימור לבנת: אם תרצה, אדוני היושב-ראש, נגיש לכם את כל דרישותינו שמתבססות על התחייבויות קודמות של ראשי-ממשלה ושרים קודמים.
לימור לבנת: בעניין יש"ע, הגשתי לממשלה הצעה כבר לפני למעלה משלושה שבועות, שנוגעת לתוספות תקציביות שנדרשות לאזורי יש"ע בשני עניינים מרכזיים.
לימור לבנת: אחד מהם זה נושא הביטחון, שנוגע לכל מיני נושאים בטחוניים של מיגונים והסעות וכדומה, לרבות בחינוך המיוחד.
לימור לבנת: נושא אחר הוא המבנים, שבחלק מהמקומות הם במצב בלתי נסבל, הם לומדים במבנים שמהווים סכנת נפשות.
לימור לבנת: החלק השני של הדרישות מתמקד בנושאים פדגוגיים, ובעניין זה אני מבקשת להגיש את המסמך המפורט שהגשנו לממשלה.
לימור לבנת: אנחנו מדברים, למשל, על תוספת תקנים של פסיכולוגים ויועצות, בהארכת שנת הלימודים בקיץ בחודש נוסף, בעיקר לילדים שלומדים בכיתות הנמוכות, יום חינוך ארוך ועוד כמה נושאים שאמורים לתת מענה לאותו מצב מאוד מיוחד ובלתי רגיל שבו חיים ביש"ע.
לימור לבנת: את המסמך הגשתי לפני כשלושה שבועות, הוא עבר להערות של משרדי הממשלה השונים בעניין ונאמר לי שזה יובא במסגרת החלטת ממשלה כוללת, שכוללת גם משרדים אחרים.
לימור לבנת: הנושא הזה, לצערי, לא מופיע על סדר יומה של הממשלה, הוא נדחה משבוע לשבוע.
לימור לבנת: משרד החינוך כבר מממן מתקציבו, מאז תחילת האינתיפאדה, חלק מאותם צרכים, הן בתחום ההסעות, הן בתחום הבינוי והן בתחומים הפדגוגיים.
לימור לבנת: אבל המשרד לא יכול לעמוד בכל זה לבד, כי מדובר פה בסכומים גבוהים שהם אילוץ של תנאים בטחוניים.
לימור לבנת: בשנת 2000 הממשלה קיבלה החלטה, שעל פיה יהיה תגבור בכל הנושאים הללו, בהתאמה, ביישובי קו העימות בצפון.
לימור לבנת: ההחלטה הזאת קבעה שתהיה חלוקה תקציבית בין האוצר ובין משרד החינוך, ההחלטה נמצאת בידינו כפי שהממשלה קבעה אותה.
לימור לבנת: קו העימות בינתיים עבר ליש"ע ולאזורי התפר שסביב יש"ע, גם בתוך גבולות 1967.
לימור לבנת: לכן נזקק כאן טיפול מיוחד, כולל הקצאות מיוחדות לצורכי מערכת הביטחון.
לימור לבנת: גם בעניין זה נדרשת תוספת תקציבית, כי מערכת החינוך לא יכולה לעמוד במימון הזה.
לימור לבנת: תבעתי מהממשלה לתקצב את 125 מיליון השקלים ולממן את זה.
לימור לבנת: הדרישה שהגשנו לנושאים הפדגוגיים מסתכמת ב-38 מיליון שקלים בשנת התקציב 2001 ועוד 89 מיליון שקלים בשנת התקציב 2002.
לימור לבנת: לנושאים הבטחוניים יש דרישה נוספת, שהיא לא גבוהה במיוחד.
זבולון אורלב: בעל-יסודי יש פחות תלמידים בגלל החשש להגיע ליש"ע, ולדעתי זאת הבעיה העיקרית של מוסדות החינוך העל-יסודיים.
זבולון אורלב: מוסדות החינוך ביש"ע לא היו בנויים רק על תלמידים מיש"ע.
זבולון אורלב: אולפנת עפרה, למשל, או הישיבה המוסיקלית "כינור דוד" היו מוסדות ארציים או אזוריים והיו ניזונים מתלמידים שונים.
זבולון אורלב: בעקבות האינתיפאדה תלמידים מעבר לקו הירוק נמנעים מלבוא ליש"ע, וזה יבוא לידי ביטוי גדול מאוד לקראת תשס"ב.
זבולון אורלב: הכיתה הצטמצמה ואי-אפשר לפטר את המורה.
זבולון אורלב: בזמנו ניתנה לקו העימות התשובה ההיסטורית של מוחזקות.
זבולון אורלב: זה היה מכשיר שמשרד החינוך יחד עם משרד האוצר יתקצב מוסדות חינוך בפריפריה, שלא מסוגלים להגיע למכסת התלמידים שמחזיקה את המוסד, והמוחזקות היתה משלמת את הפער הזה.
זבולון אורלב: האוצר לא אהב את המכשיר הזה, אבל תהיה בעיה ומה שיקרה הוא שמוסדות החינוך ייכנסו לגירעונות.
זבולון אורלב: לכן במסגרת הפתרונות שאתם מחפשים צריך לחפש פתרון גם לדבר הזה.
זבולון אורלב: בקו העימות זה פחות בא לידי ביטוי, אם כי זה כן בא לידי ביטוי.
זבולון אורלב: מוסדות החינוך בקריית-שמונה בזמנו קיבלו תוספת לבעיה, כי אחרי כל הפצצה תלמידים עזבו את קריית-שמונה, מספר התלמידים קטן והיתה שם בעיה.
לימור לבנת: נכון לעכשיו האוצר עומד על רגליו האחוריות ומתנגד באופן נחרץ לכל תוספת תקציבית לצורך העניין הזה.
לימור לבנת: משרד החינוך לא יוכל לממן את הצרכים האלה, מדובר כאן בצרכים אמיתיים שלא אני קבעתי אותם.
לימור לבנת: אני מתקוממת נגד הניסיון לעשות כאן אפליה בין דם לדם, בין תלמידי קו העימות בצפון שסברו שהיה צריך לתת להם מענה, ואכן צריך היה לתת מענה וטוב שניתן מענה, לבין תלמידי יש"ע שלכאורה דמם פחות סמוק מדמם של אחרים.
לימור לבנת: אינני מקבלת את זה, אדרבה – המצב ביש"ע קשה בהרבה מהמצב שהיה בשעתו בקו העימות בצפון, ללא השוואה בכלל.
לימור לבנת: לכן אני משוכנעת שהדבר צריך להיפתר.
לימור לבנת: אני מאוד אשמח אם אתה תסייע בידינו לעשות את מה שצריך בעניין הזה.
4400: בכוונתנו במהלך התקופה הקרובה, כולל בחופשת הקיץ, להכשיר את המורים.
4400: יש תוכניות ויש חוברות הדרכה למורים.
4400: בד בבד עם הדרישה שלנו, שכבר הבעתי אותה בפני ראשי המכללות להכשרת מורים, לא יימצא בוגר של המכללות לקראת כניסתו למערכת החינוך שלא עבר קורס בנושא דומה לזה של מורשת, דהיינו מושגי יסוד ביהדות.
זבולון אורלב: אני חוזר עכשיו מביקור של משלחת פרלמנטרית של הסוכנות בחינוך היהודי בארגנטינה.
זבולון אורלב: היינו שם עם יושב-ראש ועדת העלייה, עם אלי גולדשמידט ועם מנהלי המחלקות בסוכנות.
זבולון אורלב: בכל הביקורים האלה אני רואה שההחלטה האסטרטגית שקיבל המשרד בשנות ה-90 להיכנס למעורבות תקציבית בנעשה בחינוך היהודי בחוץ לארץ, דוגמת רוסיה, היא החלטה אסטרטגית נכונה של מדינת-ישראל כמדינתו של העם היהודי.
זבולון אורלב: כלומר זאת לא רק סיסמה שהעם היהודי הוא הערבות להמשך קיומו של העם היהודי אם אין בצדו גם מעורבות קהילה בחינוך היהודי.
זבולון אורלב: אגב, זה לא עניין תקציבי בשמים, כי מספר הילדים שלומדים בארגנטינה בחינוך יהודי הוא 16,000, וזה לא הרבה במושגים של מערכת החינוך.
זבולון אורלב: אבל עצם האחריות והידיעה היא חשובה.
זבולון אורלב: בעניין הבטיחות, אני אומר מה שאני מרגיש באווירה כאן.
זבולון אורלב: אני רואה בנושא הבטיחות מכשול גדול לפתיחת שנת הלימודים.
זבולון אורלב: לבעיות שהן במאות מיליונים, פתרונות של 20 מיליון לא יעזרו.
זבולון אורלב: מוכרחה להיות כאן תוכנית לאומית, כי מדובר בדברים שילדים משלמים עליהם בחייהם וילדים נפצעים, ואני מעריך שאף אחד לא ירצה לקחת את האחריות על עצמו.
זבולון אורלב: אנחנו מרגישים שכל אחד זורק את האחריות לבעיה הזאת על הצד האחר.
זבולון אורלב: כדאי לך לרשום את הנושא הזה לפנייך, כי אני מעריך שבלי שתהיה תוכנית מסודרת של פתרון בעיות הבטיחות לדעתי התודעה של הורים, בצדק, לשלמות חייהם ובריאותם של ילדיהם תהיה מכשול גדול.
זבולון אורלב: גם בשנה האחרונה יצאנו בשן ועין עד שיכלה להיפתח שנת הלימודים, ולכן אני מתריע בפנייך חצי שנה קודם.
זבולון אורלב: הכנו הצעת סיכום על דעת חברי הוועדה ועל דעת יושב-ראש הקואליציה.
זבולון אורלב: ועדת החינוך והתרבות רשמה לפניה את עיקרי המדיניות החברתית החדשה של שרת החינוך – להניף דגל חינוכי-ערכי.
זבולון אורלב: הוועדה מברכת את השרה על מדיניות זו ומאחלת לה, למנכ"לית ולעובדי המשרד הצלחה רבה ביישום המדיניות.
זבולון אורלב: הוועדה תעקוב אחר ביצוע המדיניות החדשה.
זבולון אורלב: הוועדה ביקשה מהשרה, כי במסגרת המדיניות החדשה תינתן התייחסות תקציבית ראויה של הממשלה בכלל ושל האוצר בפרט לביצוע חוק יום חינוך ארוך, חוק חינוך חינם לגילאי 3-4, לבעיות הבטיחות במוסדות החינוך, לצרכים המיוחדים של מערכת החינוך ביש"ע, להפחתת האלימות ולצמצום השימוש בסמים ובאלכוהול במוסדות החינוך, הפחתת תשלומי מורים ותגבור החינוך היהודי.
זבולון אורלב: הוועדה מציינת, כי עדיין יש מחסור תקציבי במערכת החינוך ודורשת מהממשלה להעמיד לרשות מערכת החינוך את התקציב הדרוש.
זבולון אורלב: הוועדה מביעה התנגדות נחרצת לכל קיצוץ נוסף בתקציב המשרד.
זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה בעניין הצעת חוק הלוואות לשכר לימוד לסטודנטים, של ח"כ נודלמן.
זבולון אורלב: הוא בעצם יזם אותה כבר בכנסת הקודמת.
מיכאל נודלמן: ההצעה היא משנת 1998.
זבולון אורלב: נכון, והכנסת הנוכחית החילה עליה רציפות.
זבולון אורלב: ח"כ נודלמן ביקש ממני לסיים את הדיונים ולהביא את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.
זבולון אורלב: זאת מטרדת הדיון היום.
זבולון אורלב: ח"כ נודלמן הוא חבר בקואליציה ואני אינני חבר בה (ובכוונה אינני משתמש במילה "אופוזיציה") – ואם חבר קואליציה מבקש ממני בקשה, אני משתדל מאוד לעזור.
זבולון אורלב: נוכח כאן היום עוד חבר קואליציה, ח"כ כהן.
זבולון אורלב: אני במיעוט, הם יצביעו נגדי והחוק יעבור.
אליעזר כהן: נצרף אותך לקואליציה בקלות.
זבולון אורלב: נציג משרד המשפטים כבר מבקש לומר דברים.
איל זנדברג: אני מבקש לברר אם אכן תתקיים הצבעה היום.
זבולון אורלב: כן, מטרת הישיבה היא להביא את ההצעה לקריאה שנייה ושלישית, כך ביקש ממני היוזם.
מיכאל נודלמן: כמה אפשר עוד לחכות?
מרב ישראלי: אך יש הערות להצעה.
איל זנדברג: כל התיקונים שבנוסח של היום דורשים דיון.
זבולון אורלב: נדון בעניין, ואם הדיון יסתיים ותהיה הבנה – בהחלט נגיע להצבעה.
נחמיה לבציון: כפי שזכור לי, בדיון הקודם עלתה פנייה לוועדת וינוגרד.
נחמיה לבציון: חייבים לזכור שמאז ועדת וינוגרד הגישה את המלצותיה והן אושרו על ידי הממשלה.
נחמיה לבציון: התמונה היום שונה לגמרי מהמצב אז בשני עניינים: ראשית, העלות הכספית של החלטות ועדת וינוגרד, כשיושלם המהלך, תהיה 800 מיליון ש"ח.
נחמיה לבציון: אנחנו צופים בהחלט גידול במספר התלמידים, ולכן אפשר לדבר על עלות של מיליארד ש"ח.
נחמיה לבציון: בדברי ההסבר של ההצעה הזאת נקבו בעלות: כתבו שם 600 מיליון ש"ח או 800 מיליון ש"ח.
מיכאל נודלמן: לא, זה כבר לא רלוונטי.
מרב ישראלי: זה תוקן.
נחמיה לבציון: אבל כך כתוב כאן.
זבולון אורלב: אז נכתוב אחרת.
מיכאל נודלמן: בחוק כתוב שאת כל התנאים תקבע הממשלה.
זבולון אורלב: אני מבקש לאפשר לפרופ' לבציון לומר את דבריו עד הסוף.
זבולון אורלב: אנחנו נקשיב ואחר כך נגיב.
נחמיה לבציון: אני קורא את הנתון מתוך הצעת החוק, ייתכן שזה איננו רלוונטי, אני מקבל זאת – אבל לא אני המצאתי את המספר הזה.
זבולון אורלב: כלומר, מישהו אחר המציא אותו.
נחמיה לבציון: הכנסת צריכה להבין שעדיין לא ברור מאין יבואו הכספים שכבר הוחלט עליהם, שלטענת הסטודנטים יוצרים שינוי מהותי מבחינת המטרה שאליה מכוון החוק – להקל על הלימודים.
נחמיה לבציון: במצב כזה של עומס כספי אינני רואה כיצד אפשר להמשיך בהצעת החוק הזאת.
נחמיה לבציון: אנחנו ביקשנו מוועדת וינוגרד שתאפשר מצד אחד הפחתת שכר הלימוד באופן כולל אך בשיעור נמוך יותר, ומצד אחר תקצה סכומים לפעולות סיוע אחרות לסטודנטים שיהיו במצב קשה יותר מאחרים.
נחמיה לבציון: יו"ר הוועדה לא קיבל זאת.
נחמיה לבציון: הוא הטיל את כל כובד המשקל של הוועדה על ההפחתה בשכר הלימוד.
נחמיה לבציון: במילים אחרות הוא לא השאיר לממשלת ישראל אפשרות אחרת לסייע לסטודנטים מעבר להפחתה הגלובלית.
נחמיה לבציון: לכן לא נראה לי שיהיה אחראי להטיל היום עומס נוסף על המערכת.
זבולון אורלב: אני מבקש להעיר שתי הערות: ראשית, בהמלצות הוועדה להורדה הדרגתית של שכר הלימוד, המכונה ועדת וינוגרד, בעמ' 5 בסעיף ז כתוב, תחת הכותרת "מפעלי סיוע לסטודנטים": "הוועדה התמקדה בהפחתת שכר הלימוד כהיבט מרכזי להקלת הנטל הכלכלי על הסטודנט.
זבולון אורלב: שיעור כזה של הפחתה לא אפשר לוועדה לדון במכלול מפעלי הסיוע לסטודנטים".
זבולון אורלב: שנית, נאמר שם: "מפעלי הסיוע הקיימים לסטודנטים יוסיפו להתקיים לרבות הלוואות ומענקים".
נחמיה לבציון: ההלוואות קיימות היום.
נחמיה לבציון: הדברים שצוטטו הם כמו שאמרתי: הוועדה לא ראתה אפשרות לדון במפעלי סיוע אחרים.
זבולון אורלב: לנושא העלות, בקריאה ראשונה, לפי הסדר הנהוג בכנסת, הנייר סובל את כל מה שמשרד האוצר מבקש לכתוב.
זבולון אורלב: העלות היא לפי מה שמשרד האוצר טען.
מרב ישראלי: היה בוועדה גם תיקון של הסכום ל150- מיליון ש"ח.
זבולון אורלב: על פי הבנתי, גם היום הסטודנטים אינם ממצים את האפשרויות להלוואה.
זבולון אורלב: המידע הזה נמסר לוועדה בכמה הזדמנויות.
אורי שוסטרמן: אם כן, לשם מה החוק?
זבולון אורלב: נקודה שלישית שאני מבקש להעלות: על פי החוק, הכוח לקבוע את תנאי ההלוואה ואת המרכיבים הכלכליים נתון לשר החינוך ולשר האוצר.
זבולון אורלב: החוק רק קובע זכות בסיסית של הסטודנטים לקבל הלוואה.
זבולון אורלב: ממילא קשה לקבוע עלויות במצב שבו על פי החוק עצמו שר החינוך ושר האוצר הם שיקבעו את התנאים.
נחמיה לבציון: יש היום תכנית הלוואות של האוניברסיטאות והמוסדות האחרים שלא עולה מאומה לממשלה, כי האוניברסיטאות הן שנושאות בעומס שנובע מסבסוד הריבית.
אורי שוסטרמן: תקציב האוניברסיטאות מגיע מתקציב המדינה.
נחמיה לבציון: סליחה, אבל התקציב מועבר לאוניברסיטאות ומשם פועלת מערכת ההלוואות.
אורי שוסטרמן: אני מסכים שכך זה בנוי.
אורי שוסטרמן: אני מציע שהח"כ המציע יסביר את הצעת החוק בעקבות השינויים שחלו.
אורי שוסטרמן: קודם היה מצב מסוים מבחינת שכר לימוד וסיוע לסטודנטים – אך כעת הדברים השתנו, ראשית בשל החלטת ועדת וינוגרד ושנית בשל החלטת הממשלה.
מיכאל נודלמן: בפועל יש שינוי?
מיכאל נודלמן: האם הסטודנטים משלמים 50% שכר לימוד?
אורי שוסטרמן: יש החלטת ממשלה על הפחתה.
אורי שוסטרמן: בשנה הבאה משרד האוצר יבצע אותה.
מיכאל נודלמן: החלטת הממשלה לא עוזרת.
מיכאל נודלמן: איזו ממשלה החליטה כך?
נחמיה לבציון: בשנה הבאה שכר הלימוד יקטן ב14%-.
זבולון אורלב: ח"כ נודלמן, צריך לצאת מנקודת הנחה שיש החלטת ממשלה לאמץ את החלטות ועדת וינוגרד והמשמעות היא שבמהלך חמש שנים יפחת שכר הלימוד ב50%-.
מיכאל נודלמן: אני אשמח על כך.
מיכאל נודלמן: התחלתי לפעול בעניין החוק הזה עוד לפני הפגנות הסטודנטים.
מיכאל נודלמן: ראש הממשלה אהוד ברק, כשעדיין לא היה ראש ממשלה, הציע חוק להשכלה גבוהה חינם.
מיכאל נודלמן: גם ח"כ סילבן שלום שהיום הוא שר, הציע חוק כזה.
מיכאל נודלמן: יש עוד הצעות כאלה.
זבולון אורלב: ראיתי אתמול הצעה של ח"כ ריגר.
מיכאל נודלמן: אני ותיק בפוליטיקה, ואני יודע שכוונות לא מספיקות.
מיכאל נודלמן: לסטודנטים תהיה בחירה.
מיכאל נודלמן: אם תהיה החלטה על הפחתת שכר הלימוד, ההגיון אומר שהסטודנט לא ייקח הלוואות.
מיכאל נודלמן: אם הוא מקבל שכר לימוד מהממשלה – הוא לא ייקח הלוואות.
איל זנדברג: הוא ייקח הלוואה אם יהיה לו שווה להשקיע.
מיכאל נודלמן: לא, הוא לא יעשה זאת, והממשלה יכולה לקבוע תנאים שבהם לא ישתלם לו לקחת הלוואה כזאת.
אורי שוסטרמן: אם זאת ריבית רגילה, הוא יוכל לקחת הלוואה מהבנק.
מיכאל נודלמן: הסטודנטים חכמים ויודעים מה כדאי להם.
מיכאל נודלמן: אך אין זה נכון שכל סטודנט יכול לקחת הלוואה היום.
מיכאל נודלמן: יש תנאים מסוגים שונים, גם תנאים סוציו-אקונומיים.
אורי שוסטרמן: התנאים האלה הם לקבלת מענקים.
נחמיה לבציון: אין תנאים להלוואות שאני דיברתי עליהן.
מיכאל נודלמן: לא כל הסטודנטים שנכללים בקטגוריות השונות שבהצעת החוק יכולים היום לקבל הלוואות.
מיכאל נודלמן: כל סטודנט צריך לדעת שיש לו זכות לקבל הלוואה, על פי חוק – ולא רק באוניברסיטאות מסוימות או בנישה אחת.
מיכאל נודלמן: השכלה גבוהה היא לא דבר פרטי של אוניברסיטה אחת לעומת אוניברסיטה אחרת.
מיכאל נודלמן: השכלה גבוהה היא של המדינה, ממשלתית, ולכן צריך חוק.
מיכאל נודלמן: כל סטודנט צריך לדעת שיש לו זכות לקבל הלוואה.
מיכאל נודלמן: אם ייקח אותה או לא – זה עניין אחר.
מיכאל נודלמן: חוקים כאלה קיימים באוסטרליה וברוב המדינות.
מיכאל נודלמן: גם הסטודנטים שלנו שווים וזכאים לעזרה בהשכלה גבוהה.
אליעזר כהן: אילו אני פרופ' לבציון, הייתי קופץ על הצעת החוק.
אליעזר כהן: כמי שממונה על ההשכלה הגבוהה, מדוע לא לשאוף לכך שכל סטודנט יוכל ללמוד וללוות הלוואה?
אליעזר כהן: המועצה להשכלה גבוהה צריכה להיות מאוד מעוניינת בחוק הזה.
אליעזר כהן: אילולא היה קיים – היא הייתה צריכה להמציא אותו.
אליעזר כהן: אנחנו נמצאים בוועדת החינוך, ותפקידנו לחנך כמה שיותר, כל מי שרוצה, וכמה שהוא רוצה.
זבולון אורלב: מה עם ועדת החינוך?
אליעזר כהן: ועדת החינוך תעזור, לכן יש היום דיון פורה.
אליעזר כהן: זה נושא חשוב מאוד, היום אני עוסק בו לראשונה.
אליעזר כהן: שמעתי שחברי למפלגה מעלה נושא חשוב כל כך ולכן הגעתי הנה.
אליעזר כהן: מערכת החינוך חייבת לתמוך בהלוואה כזאת, אין הסבר מדוע לא לעשות כן.
מיכאל נודלמן: אם ההלוואות כבר קיימות, למה מתנגדים לחוק?
אורי שוסטרמן: האם ח"כ כהן מכיר את מערך הסיוע הקיים?
אליעזר כהן: אינני רואה סיבה מדוע לא לתת הלוואות לסטודנטים.
מיכאל נודלמן: לא מעניין אותי שהמערך קיים.
מיכאל נודלמן: אם כל הביורוקרטים מתנגדים לחוק – זה אומר שהוא לא קיים.
זבולון אורלב: דוד פלבר ממונה במשרד החינוך על הלוואות לסטודנטים.
דוד פלבר: אני ממונה על חלק מסוים בהלוואות שמשרד החינוך נותן.
זבולון אורלב: אני מבקש לשמוע על ניצול ההלוואות בחתך שאתה אחראי עליו.
זבולון אורלב: בכמה סטודנטים מדובר?
דוד פלבר: אין לי נתון מדויק, כי בשנה האחרונה שינו את השיטה לאור בקשת הסטודנטים, והמירו את עיקר התקציב שות"ת מעמיד – כ65- מיליון ש"ח – באופן שעיקרו יוקצה למענקים ומיעוטו להלוואות.