GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: אדוני, אפשר לסיים בדבר תורה?
עמרם מצנע: ודאי.
אורי מקלב: ראיתי שאנשים רוצים.
אורי מקלב: כפי שאמרתי, המצווה הראשונה היתה בגלל קורבן פסח, יציאת מצרים, לכן היה חשוב התאריך.
אורי מקלב: היה צריך לקבוע את התאריך של חודש ניסן מכאן ואילך, אבל זה לא רק תאריך אלא זה מסמל את העם היהודי.
אורי מקלב: זה שאנחנו צמודים ללוח העברי, ללבנה, שיש בה התחדשות – היא כל חודש יורדת ומתחדשת – זה בעצם העם היהודי, זה מאפיין את העם היהודי.
אורי מקלב: על אף המכות שהוא קיבל, על אף שהרבה פעמים היה נראה שהוא בירידה, מתמעט והולך - הוא תמיד מתחדש ומתמלא חזרה.
אורי מקלב: זה אחד הסמלים של העם היהודי – חידוש החודש.
אורי מקלב: אני מבין שיש רוב להצעת החוק, אבל בכל אופן, שנזכה שלא נוריד מזה שאנחנו נחזור ונתחדש.
עמרם מצנע: אני רוצה להצטרף ולומר שצריך להפריד פה בין שני דברים – קודם כל, הלוח העברי, ונאה דרשתם, חברי הכנסת מקלב ואוחיון וגם אתם – הלוח העברי הוא לא סתם לוח; יש לו משמעויות הרבה מעבר.
עמרם מצנע: אני יודע מהמקומות שבהם אני ביקרתי, גם בבתי הספר, בעיקר ביסודיים וגם בגני הילדים, רוב הגננות והמורות מקפידות על הלוח העברי, ואני חושב שזה דבר נכון וטוב, כי יש הרבה בורות בנוער שלו לא רק בלוח אלא במשמעויות של הלוח.
עמרם מצנע: כל התורה שבעל-פה, שקשורה בחגים היהודיים, בהקשרים ביניהם.
עמרם מצנע: זה עולם קסום ומלא כשלעצמו.
עמרם מצנע: אבל כאן אנחנו נדרשים, ולא במקרה כל מי שעוסק במלאכה, מברך על התיקון הזה - עוסקים בבעיה מינהלית, בירוקרטית.
עמרם מצנע: אנחנו יודעים שהבירוקרטיה מספיק מורכבת, וצריך שהיא תהיה שפה אחידה, פשוטה, שלא מחייבת יותר מדי הסברים.
עמרם מצנע: אין פה בעיה של ימים לכאן או לכאן אלא יש פה רק עניין אדמיניסטרטיבי, טכני, שמפשט את התהליכים.
עמרם מצנע: כל השנה שלנו בנויה על מועדים לועזיים שהם שפה בין-לאומית.
עמרם מצנע: המילה "לועזי" ביהדות היא מילה שאנחנו מתקוממים נגדו, אבל הלוח הבין-לאומי והשפה הבין-לאומית מייצרת גם את השנה וגם תחילת שנת הלימודים וגם סיום שנת הלימודים – כולם קשורים ישירות ללוח השנה הבין-לאומי.
עמרם מצנע: אתה רוצה שנרשום את ההסתייגות שלך, חבר הכנסת מקלב?
אורי מקלב: שיירשם שהתנגדתי.
אורי מקלב: כממלא מקום של יעקב אשר אני מתנגד.
מירב ישראלי: אני צריכה התייחסות לעלות התקציבית של הצעת החוק.
מירב ישראלי: בשנה הקרובה יש הילדים שמקבלים לימוד חינם, שלא היו אמורים.
מירב ישראלי: זה רק השנה הזאת, ואחר כך זה מתיישר, אז אני צריכה לציין בדברי ההסבר את העלות התקציבית.
<ברוך משולם: אני מרשות המסים, אבל נעביר את הבקשה לאגף התקציבים.
מירב ישראלי: אצטרך לקבל מהם את זה.
מירב ישראלי: הצעת חוק לימוד חובה (תיקון – גיל).
מירב ישראלי: תיקון סעיף 11.
מירב ישראלי: בחוק לימוד חובה, בסעיף 11, במקום "א' בטבת" יבוא "31 בדצמבר".
מירב ישראלי: תחילתו של חוק זה בתחילת שנת הלימודים התשע"ה.
מירב ישראלי: בקריאה השנייה-שלישית נבדוק אם מספיק לומר את זה כך, או בגלל שהמועד של הרישום הוא מוקדם לתחילת שנת הלימודים, נצטרך אולי להקדים את התחילה.
אורי מקלב: אני מציע לבדוק, אם לא צריך תיקון עקיף בחוק המעונות.
עמרם מצנע: משרד החינוך לקראת הקריאה השנייה והשלישית יאיר את תשומת לבנו, האם התאריך מאפשר לכל המערכות האחרות להשתלב.
מירב ישראלי: וגם רציתי להזמין לישיבה הבאה את התמ"ת - לא בהקשר של המעונות אלא בהקשר של החניכות, עבודת נוער.
מירב ישראלי: יש כמה הקשרים, שצריך לראות אם יש לזה השפעה.
שמעון אוחיון: ברמה העקרונית, עניין התאריך העברי הוא עיקרון חשוב מאוד ביהדות, כי זה מסמל את ההתנהלות.
שמעון אוחיון: הם לא למעלה, זה לא מנוהל מלמעלה בשמיים; זה ניתן בידי חכמים.
שמעון אוחיון: הם קובעים, הם מקדשים את החודש, והם מנהלים את כל ענייננו במהלך.
שמעון אוחיון: לא בשמיים היא.
שמעון אוחיון: מדובר על כל בית דין.
עמרם מצנע: אנחנו מצביעים.
עמרם מצנע: מי בעד?
עמרם מצנע: מי נגד?
עמרם מצנע: נמנעים?
עמרם מצנע: הצבעה בעד – 3 נגד – 1 נמנעים – אין אושר.
עמרם מצנע: תודה רבה, הישיבה נעולה.
עמרם מצנע: אנחנו מקיימים, על-פי תקנון הכנסת, דיון מהיר בעקבות העלאת הנושא על-ידי שלושה חברי הכנסת: חוסר הכנה למבחן הבגרות באזרחות בבתי-ספר ערביים של חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, קשיים בלימודי האזרחות בבתי-ספר ערביים של חבר הכנסת מוחמד ברכה, וחוסר הכנה למבחן הבגרות באזרחות בבתי-ספר ערביים של חבר הכנסת מסעוד גנאים.
עמרם מצנע: מסגרת הזמן היא שעה.
מוחמד ברכה: אני מודה ליושב-ראש הישיבה על כינוס הישיבה למרות ששבוע העבודה בכנסת השבוע הוא יום אחד.
מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, רבותי האורחים, במהלך שנת הלימודים הזאת שוּנה ספר הלימוד באזרחות, ומורי האזרחות יסבירו את העניין לרוחב ולאורך.
מוחמד ברכה: העובדה אומרת שבלימודי האזרחות גם בבתי-הספר היהודיים וגם בבתי-הספר הערביים קיימים אותה בחינה ואותו חומר.
מוחמד ברכה: הספר יצא בעברית, ואחר-כך רק שישה פרקים מהספר תורגמו לערבית.
מוחמד ברכה: יש גם טענות קשות ומפורטות על טיב התרגום והתאמתו לנוסח העברי, לא רק מבחינה לשונית אלא גם מבחינת התכנים.
מוחמד ברכה: יש לי טענות, ואני מניח שגם לחברי, על לימודי האזרחות בכלל, על מה שקרה במקצוע הזה, על פיטורי המפמ"ר הקודם וכולי, אבל לא ניכנס לזה עכשיו.
מוחמד ברכה: פרק הזמן שעומד לרשות המורים והתלמידים הוא בלתי סביר על-מנת להתכונן לבחינה ב-4 ביולי על-פי המצב הקיים.
מוחמד ברכה: משרד החינוך יבוא ויאמר שנתנו 15 שעות כדי להדביק את מה שחסר או כדי לעמוד בלחץ.
מוחמד ברכה: 15 שעות זה לא מספיק.
מוחמד ברכה: ולכן ההצעה העיקרית שלנו היא שהבחינה ב-4 ביולי תהיה על-פי מתכונת החומר שהיה קיים לפני הספר הנוכחי, ואז יהיה פרק זמן מספיק גם לתרגם וגם להתאים את התרגום מבחינת מונחים ומבחינת שפה.
מוחמד ברכה: כמובן, האדונים המכובדים, מורי האזרחות, יתייחסו לדברים ביתר פירוט וביתר מקצועיות ממני.
מוחמד ברכה: בפברואר פניתי לשר החינוך הקודם וקיבלתי תשובה משר החינוך הנוכחי.
מוחמד ברכה: התשובה שעומדת על שולחן חברי הכנסת היא מתאריך 17.4, אבל קיבלתי אותה בתחילת מאי, ולכן ראיתי צורך ליזום את הדיון המהיר הזה.
מוחמד ברכה: בכל אופן, התשובות אינן מספקות ואינן עונות על הקשיים שעומדים גם בפני התלמידים וגם בפני המורים.
מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, אחרי שתשמע את שלושת חברי הכנסת המציעים, אני מציע שניתן זמן על-מנת לשמוע את המורים שיתייחסו ביתר פירוט.
מוחמד ברכה: יש לי כאן חומר שהכין מר מחמד בוויראת, והוא מפרט לפרטי פרטים את הטעויות וחוסר ההתאמות.
מוחמד ברכה: אני מציע שהוא, וכמובן שגם האחרים, יקבל את האפשרות להציג בפני הוועדה.
עמרם מצנע: בבקשה, חבר הכנסת גנאים.
עמרם מצנע: הקצבנו שעה, אז אני מבקש לתמצת ולהשתדל לא לחזור אחד על דברי השני.
עמרם מצנע: גם לא נעסוק בתיקון הספר, בעמוד 8, סעיף 9 - - -
מסעוד גנאים: אנחנו מציגים את זה, אבל משרד החינוך הוא הבעיה.
מוחמד ברכה: טוב לשמוע דוגמאות כי זה מהותי, זה נוגע למהות ולא לטכני.
עמרם מצנע: בסדר גמור, בבקשה.
מסעוד גנאים: תודה אדוני היושב-ראש על קיום הדיון.
מסעוד גנאים: ביקשתי את הדיון הזה לפני שבועיים אבל הוא נדחה, וגם שלחתי מכתב לשר לפני כחודשיים, בתקופת הפגרה.
מסעוד גנאים: אני רוצה לברך את כל המורים והאורחים – (אומר דברים בשפה הערבית).
מסעוד גנאים: אדבר בקצרה, כי ניתן למורים שבשטח ומכירים את החומר לומר את דברם.
מסעוד גנאים: ישנם שלושה דברים: האחד, הנספחים שלא תורגמו לערבית והמורה הוא שמתרגם אותם.
מסעוד גנאים: הדבר השני, הדברים שתורגמו והתרגום לקוי, לקוי מאוד.
מסעוד גנאים: והדבר השלישי ולדעתי הוא החשוב, אלה התכנים.
מסעוד גנאים: מקצוע האזרחות לא אמור להיות כור היתוך שיעלים את כל השסעים ואת כל השוני בחברה בישראל, אלא להיפך.
מסעוד גנאים: הוא ראי שמשקף את החברה הישראלית שיש בה פלורליזם, יש בה שסעים, יש בה שוני, שוני תרבותי ושוני לאומי.
מסעוד גנאים: אז זה לא מתקבל על הדעת שבנספחים החדשים שנלמדים מדגישים רק את הפן הציוני-לאומי, אבל את הנרטיב ואת העמדה הערבית-פלסטינית לא מוצאים שם.
מסעוד גנאים: אני מבין שדרך לימוד האזרחות אנחנו רוצים לחנך לקבלת האחר, כיבודו והכרה בו.
מסעוד גנאים: בדרך הזו אין אחר, יש רק עמדה אחת.
מסעוד גנאים: חוץ מזה, וזו הערה אחרונה, עדיין אין מפמ"ר, אין מפקח למקצוע האזרחות בחינוך הערבי.
ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, אורחים יקרים, הוטלה על המורים הערביים לאזרחות משימה בלתי אפשרית.
ג'מאל זחאלקה: דיברתי לא עם אחד, לא עם שניים, לא עם שלושה ולא עם ארבעה, אלא עם מורים מבתי-ספר שונים, ברמת הכשרה, עם ותק וניסיון, ותשובה אחת קיבלתי: אנחנו לא יכולים להכין את התלמידים לבגרות במתכונת שהוצעה לנו.
ג'מאל זחאלקה: זו עובדה.
ג'מאל זחאלקה: לא מצאתי מורה אחד שאומר: זה אפשרי.
ג'מאל זחאלקה: אז העובדה הזאת צריכה לעמוד מול משרד החינוך לא רק כתמרור אדום, אלא עד שתיהפך לאחרת ולפחות שמחצית המורים יגידו שזה אפשרי.
ג'מאל זחאלקה: גם השכל הבריא של השתלשלות העניינים אומר שזה בלתי אפשרי.
ג'מאל זחאלקה: כבודו, אפילו אם אתה לא יודע שום דבר ואני אסביר לך במה מדובר, אתה תגיד שזה אכן בלתי אפשרי.
ג'מאל זחאלקה: הובא חומר חדש, רחב מאוד, עם שיטות לימוד חדשות, בתרגום קלוקל, בעייתי, חלקו מגמתי, גם פוליטי, והמורים צריכים להסתדר.
ג'מאל זחאלקה: מורה הראה לי עכשיו 50 עמודים של תיקוני שגיאות.
ג'מאל זחאלקה: לא התלמידים, המורים בקושי מבינים את החומר.
ג'מאל זחאלקה: אני אקדים ואומר מה חושב משרד החינוך.
ג'מאל זחאלקה: תרשה לי לחשוף את התוכנית הסודית של משרד החינוך בנושא הזה, ואני מסתמך על ניסיון העבר.
ג'מאל זחאלקה: פעם הוסיפו לתוכנית הלימודים משהו על הדרוזים, תוכנית קטנה, המורים אמרו: לא הכנתם אותנו, ברגע האחרון הוסיפו אותה.
ג'מאל זחאלקה: ומה עשו אחר-כך?
ג'מאל זחאלקה: הביאו שאלה שתלמיד בכיתה א' יכול לענות עליה.
ג'מאל זחאלקה: ואמרו, הנה, כולם ענו נכון לשאלה.
ג'מאל זחאלקה: משרד החינוך מכין מבחן בגרות קל, ואחר-כך כל הדיון שלנו ייראה טיפשי – הנה, התלמידים הצליחו.
ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה בחינה קלה, זה לא פתרון.
ג'מאל זחאלקה: אני מדבר על דברים שנעשו בעבר במקצוע האזרחות.
ג'מאל זחאלקה: אני לא ממציא שום דבר ועומד מאחורי מילתי.
ג'מאל זחאלקה: אם לא זה, אז יש למשרד החינוך עוד כלי – שיטת הפקטור.
ג'מאל זחאלקה: אני יודע במאה אחוז שלפני מספר שנים משרד החינוך עשה פקטור בבחינה, פקטור סודי.
ג'מאל זחאלקה: שיטה שלישית: בחומר שמחולק לבוחנים, לאלה שעוברים על בחינות הבגרות – תהיו קלים, בנושאים מסוימים שיש עליהם ויכוחים, תהיו קלים.
ג'מאל זחאלקה: אם התלמיד עונה ככה, תגידו שזה נכון, תהיו לארג'ים בציונים.
ג'מאל זחאלקה: מאז שאני בוועדת החינוך, תמיד הייתי נגד הקלות.
ג'מאל זחאלקה: הכנה, מתן כלים – כן, אבל להורדת רמה אני לא מוכן להסכים.
ג'מאל זחאלקה: אז שלא יעשו לנו תרגילים פה.
ג'מאל זחאלקה: החומר החדש התווסף וחולק באפריל, ואפילו הספרים נזרקו במחלקות הפדגוגיות ולא חולקו לתלמידים.
ג'מאל זחאלקה: המורים היו צריכים להביא אותם, לחלק אותם, לקרוא אותם ולפענח את רזי הטקסט, ואחר-כך להכין את התלמידים כאשר התלמידים נמצאים באמצע ההכנה לבגרות.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, לתלמיד יש מתמטיקה על הראש, אנגלית על הראש, ובלחץ הזה אתה דוחף לו חומר חדש שקשה להבנה ופענוח.
ג'מאל זחאלקה: בשביל מה?
ג'מאל זחאלקה: כל זה הוא עניין דחוף וחשוב, והעניין העקרוני חשוב הרבה יותר.
ג'מאל זחאלקה: בחומר החדש יש הרעה משמעותית, לא לעומת מה שאני רוצה אלא לעומת מה שהיה קודם, ואני אומר את זה למרות שאני מצוטט בספר החדש.
ג'מאל זחאלקה: יש בו ציטטה רחבה ממני, אבל זה לא העניין.
ג'מאל זחאלקה: למשל, הדיון העקרוני שהיה בכל ספרי האזרחות עד עכשיו והראייה העקרונית של תפיסת המדינה כמדינת כל אזרחיה, נלמד בספרי האזרחות ונעלם לגמרי.
ג'מאל זחאלקה: או למשל, היחס לציבור הערבי הוא יחס של דרוזים, ומוסלמים, ובדואים וכל מיני המצאות.
ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע מי כתב את הטקסטים האלה.
ג'מאל זחאלקה: ראיתי מורים רותחים מזעם על החומר החדש, שמצפונם לא נותן להם ללמד דבר כזה.
ג'מאל זחאלקה: אז גם מבחינה טכנית מורה לא יכול ללמד אותו בגלל השפה, וגם מבחינה תוכנית הוא לא יכול ללמד.
ג'מאל זחאלקה: לכן אנחנו באים לכאן לבקש את סעדה של ועדת החינוך כדי להתערב בנושא הזה, נושא כבד וחשוב.
ג'מאל זחאלקה: ושוב, אני נגד פתרון קל.
ג'מאל זחאלקה: שיעשו בחינה קשה על החומר הישן, בלי הקלות.
עמרם מצנע: תודה, חברת הכנסת זועבי?
חנין זועבי: לא, אני אקשיב למורים.
עמרם מצנע: מחמד בוויראת, בבקשה.
עמרם מצנע: מאיפה אדוני?
<מחמד בוויראת: בוויראת מחמד, רכז מקצוע האזרחות, תיכון ערערה.
<מחמד בוויראת: אדוני היושב-ראש, משרד האזרחות קבע שמקצוע האזרחות, התכנים והבחינה יהיו משותפים הן למגזר הערבי והן למגזר היהודי במדינה.
<מחמד בוויראת: יש לשאוף לאחדות מקסימלית בתכנים שמשרד החינוך מוציא, ועל כן יש להימנע מהוצאת ספרים בשפה העברית ללא תרגום לשפה הערבית.
<מחמד בוויראת: בפתיחת שנת הלימודים משרד החינוך פרסם שישה פרקים בשפה העברית באתר המפמ"ר, ורק לפני חודשיים קיבלנו את החומרים מתורגמים לשפה הערבית.
<מחמד בוויראת: התרגום לשפה הערבית אינו נאמן למקור בכלל, ולמעשה הפרקים בשפה הערבית בלתי ניתנים להבנה בשל שגיאות כתיב, אי שילוב ברעיונות ובמקרים רבים יש השמטה של פסקאות שלמות.
<מחמד בוויראת: זאת אומרת, בעמוד אחד מתרגמים שתי פסקאות ומשאירים פיסקה אחת ללא תרגום.
<מחמד בוויראת: בפרק של מגילת העצמאות מדובר בעשר שאלות, ותרגמו אך ורק שבע מהן לשפה הערבית.
<מחמד בוויראת: ההשמטה מקשה על התלמידים להבין ולהפנים את החומר.
<מחמד בוויראת: עד עכשיו אין לנו תרגום לשפה הערבית לשני פרקים במדריך למורה, וגם אין תרגום למטרות ההוראה.
<מחמד בוויראת: לכן, אנחנו כמורים לאזרחות מתקשים להכין את התלמידים לבחינת הבגרות.
עמרם מצנע: מתי קיבלתם את הספר החדש?
<מחמד בוויראת: לפני בערך חודש.
<מחמד בוויראת: לפני שבועיים קיבלנו את החומר הזה - - -
<קריאות: לפני שבועיים.
<קריאות: בתחילת אפריל.
מוחמד ברכה: על-מנת לדייק בפני הוועדה: הספר לפני שבועיים, אבל התרגום קיים כבר - - -
<קריאה: בגרסה אינטרנטית.
עמרם מצנע: רגע, רגע.
עמרם מצנע: מחמד, ממתי אתה מכיר את הספר?
<מחמד בוויראת: מלפני שבועיים.
עמרם מצנע: לא, אני שואל על החומר.
<מחמד בוויראת: את החומר אני מכיר מתחילת שנת הלימודים בשפה העברית, ללא תרגום לשפה הערבית.
עמרם מצנע: ממתי ישנו התרגום?
<מחמד בוויראת: מפברואר.
<מחמד בוויראת: והתרגום לא נאמן למקור שבשפה העברית.
עמרם מצנע: יש לכם גם את הספרים בעברית?
<מחמד בוויראת: כן, יש לנו את החומר בשפה העברית, הוא היה באתר המפמ"ר.
עמרם מצנע: מתי יצא הספר בעברית?
מוחמד ברכה: בתחילת שנת הלימודים.
עמרם מצנע: שנת הלימודים הנוכחית, בספטמבר 2012?
<אלירז קראוס: באתר בספטמבר, ובחוברת לתלמידים בדצמבר.
<מחמד בוויראת: ורק לפני שבועיים קיבלנו את הספר מתורגם לשפה הערבית.
ג'מאל זחאלקה: כדי שהדבר יהיה ברור: התלמידים ראו את החומר לפני שבועיים.
עמרם מצנע: יכלו לראות אותו רק באינטרנט.
<מחמד בוויראת: אבל באינטרנט זה בשפה העברית.
<מחמד בוויראת: וגם בפרק בעברית יש שימוש בטכניקה של הדגשה ומתיחת קו להדגשת הדברים החשובים.
<מחמד בוויראת: בעותק הערבי הדברים האלה לא קיימים, השימוש בטכניקה הזאת לא קיימת בשפה הערבית.
<מחמד בוויראת: גם המשפטים בשפה הערבית ארוכים מאוד לעומת המשפטים בשפה העברית.
<מחמד בוויראת: הדבר הזה מקשה על התלמיד להבין ולהפנים את חומר הלימוד.
עמרם מצנע: על-פי איזה ספר אתם מלמדים בפועל היום?
<מחמד בוויראת: בפועל, על-פי הספר הישן "להיות אזרחים בישראל" משנת 2003.
<מחמד בוויראת: ולפני שבועיים קיבלנו גם את החוברת הזאת, 16 פרקים שתורגמו לשפה הערבית.
עמרם מצנע: וזה הספר המדובר?
<מחמד בוויראת: כן.
<מחמד בוויראת: את החומר הזה התלמידים ראו רק לפני שבועיים, והם אמורים להיבחן בבחינת הבגרות הקרובה במועד קיץ.
עמרם מצנע: דרך אגב, אני מצטער על הבורות, אזרחות זה מקצוע חובה?
עמרם מצנע: של יחידה אחת?
<קריאות: שתי יחידות לפחות.
<מחמד בוויראת: שתי יחידות הכוללות מטלת ביצוע.
<מחמד בוויראת: הבקשה שלנו היא לא לחייב את התלמידים בחומרים שבפרקים החדשים בבחינת הבגרות במועד קיץ, ועל משרד החינוך להחזיר את הפרקים כדי שיעברו עריכה לשונית בצורה המתאימה לתלמיד ולמורה.
<מחמד בוויראת: אנחנו המורים, כשקראנו את החומר לא הצלחנו להבין אותו.
<מחמד בוויראת: נאלצנו לקרוא אותו בשפה העברית ואז התחלנו להפנים את החומר.
מוחמד ברכה: אסור שהספר ייקרא "ספר מאושר" אם הוא קיים רק בעברית.
מוחמד ברכה: אני חושב שצריך למחוק את המושג "ספר מאושר".
מוחמד ברכה: אם אותו חומר ואותה בחינה קיימים גם בעברית וגם בערבית, וברגע שיוצא הספר בעברית הוא מאושר – אז זה לא מאושר עד שיהיה תרגום בערבית.
<מחמד בוויראת: רציתי להוסיף משפט אחד ולתת כדוגמה שאלה שהיתה בפרק בנושא מגילת העצמאות.
<מחמד בוויראת: השאלה היא: מה הן ההצדקות במגילת העצמאות להקמת מדינת לאום יהודית בארץ ישראל?
<מחמד בוויראת: התרגום לשפה הערבית הוא: (אומר דברים בשפה הערבית).
<מחמד בוויראת: זה תרגום בכלל לא נכון.
עמרם מצנע: תן לנו עכשיו תרגום חוזר.
עמרם מצנע: לגבי האורך, הבנתי.
חנין זועבי: על זכות ההגדרה העצמית של היהודים – זו הכותרת.
<מחמד בוויראת: גם במגילת העצמאות נכתב שהמדינה מוגדרת כמדינה יהודית ודמוקרטית.
<מחמד בוויראת: ובפרקים החדשים, כתוב: "כפי שלמדנו בחומר הלימוד, המדינה מוגדרת כמדינת לאום יהודית", ואין דמוקרטיה.
<מחמד בוויראת: לפי הפרקים החדשים עדיין אין התייחסות לנרטיב הערבי לעומת החומר הישן.
עמרם מצנע: אני אשמע את מוחמד חיאדרה, ואחר-כך נשמע את משרד החינוך.
<מוחמד חיאדרה: מוחמד חיאדרה, יושב-ראש ועדת המעקב לענייני החינוך הערבי שהוקמה בשנת 1984.
<מוחמד חיאדרה: תפקידנו לעקוב אחרי מה שהולך במשרד החינוך, להעיר ולהציע, ואנחנו מוכנים להיות שותפים.
<מוחמד חיאדרה: לגבי הנושא – לא איכנס לדברים הטכניים, אבל כתבנו מכתב ב-7 בפברואר לשר החינוך ולמנכ"לית וקיבלנו תשובה.
<מוחמד חיאדרה: התשובה המעודכנת של משרד החינוך היא: "התרגום לערבית של הפרקים הנכללים בחומר לבגרות במועד הקרוב נמצא החל מ-27.1.2013.
<מוחמד חיאדרה: " כלומר, התלמידים החלו את שנת הלימודים בספטמבר, ורק ב-27.1.2013 הופיע החומר באתר משרד החינוך.
עמרם מצנע: שישה פרקים?
<מוחמד חיאדרה: כן, שישה פרקים.
<מוחמד חיאדרה: עשינו צעד לחץ – "כמהלך מיוחד שמיועד לסייע לתלמידי המגזר הערבי אנו מתעתדים להפיק ולהדפיס פרקים מעודכנים אלו בחוברות מיוחדות על-מנת שיגיעו לבתי-הספר ויחולקו חינם.
<מוחמד חיאדרה: " – זו מתנה גדולה.
<מוחמד חיאדרה: אם אני לא טועה, הן חולקו במרץ.
<מוחמד חיאדרה: באפריל ובמאי יש בחינות מתכונת ויש עוד בחינות בגרות, וזו דילמה אם להגיש את התלמידים.
<מוחמד חיאדרה: גם ההצעה שלא לגשת בפרקים האלה, אז מה עם שמונת הפרקים שהשביתו?
<מוחמד חיאדרה: אתה יכול ללמד אותם?
<מוחמד חיאדרה: לא.
<מוחמד חיאדרה: זו לא הבעיה.
<מוחמד חיאדרה: אלה דברים טכניים וזה בא בגלל שמשרד החינוך מתעלם ממגזר שלם, 20% תלמידים ערביים ותושבי ישראל.
<מוחמד חיאדרה: ומשתפים רק מפקח פה, מנהל פה, ואני אומר לאלה שהם לא כל-כך מעזים, סליחה, שהם אנשי החצר.
<מוחמד חיאדרה: כך אני קורא להם.
<מוחמד חיאדרה: יש לנו גם השגות והרבה הערות על התוכן.
<מוחמד חיאדרה: לא רק על הפרקטיקה, להגיש או להקל.
<מוחמד חיאדרה: גם אני נגד הקלות.
<מוחמד חיאדרה: שימשתי במשך 33 שנים כמנהל תיכון של 1,200 תלמידים ו-85 מורים.
<מוחמד חיאדרה: בסכנין.
<מוחמד חיאדרה: עכשיו אני מורה בגמלאות.
מסעוד גנאים: הוא מורה שלי.
עמרם מצנע: הוא אשם?
מוחמד ברכה: הוא אשם, הוא אשם.
מסעוד גנאים: הוא אשם, נכון.
<מוחמד חיאדרה: יש לנו גם השגות.
<מוחמד חיאדרה: מדברים היום על הדרת נשים, ואני חושב שיש גם הדרת ערבים.
<מוחמד חיאדרה: לא משתפים אותנו לא במועצה הפדגוגית ולא בתוכניות הלימודים.
<מוחמד חיאדרה: הספר שדיברו עליו החברים, 14 חברים שהכינו את התוכנית וביניהם סעיד ברגותי שהוא מפקח על מקצוע האזרחות וההיסטוריה - - -
<קריאות: אין מפמ"ר אזרחות.
<קריאות: אין מפקח.
<מוחמד חיאדרה: אני מדבר על שנות ה-90.
<מוחמד חיאדרה: למדתי גם היסטוריה אז אני עוקב אחרי הכרונולוגיה.
<מוחמד חיאדרה: אז הוא היה מפקח - - - יש לנו שתי בקשות.
<מוחמד חיאדרה: ועדת המעקב לחינוך היא ועדה חינוכית, הייצוג שלה מקצועי, ועל כן הקמנו את המועצה הפדגוגית לחינוך שלנו.
<מוחמד חיאדרה: ואנחנו לא רק ממתינים שתהיה פעולה ונגיב עליה.
<מוחמד חיאדרה: לקחנו את תוכניות הלימודים, ויש לנו עכשיו מוכן ואני מוכן לשלוח לך וגם לשר החינוך, ניתוח תוכנית הלימודים בארבעה מקצועות לא במועדים: ערבית, אזרחות, היסטוריה וגיאוגרפיה.
<מוחמד חיאדרה: אנשי מקצוע ששילמנו להם, אנשי אקדמיה ידועים בסקטור שלנו, וברוך השם יש לנו הרבה אקדמאים שהם גם מומחים ויכולים לתרום, והם הכינו את ניתוח התוכנית.
<מוחמד חיאדרה: אין לנו תרגום בעברית, נתרגם ונשלח.
<מוחמד חיאדרה: שלחנו גם מכתב ברכה לשי פירון, אני מכיר אותו אישית, מקווים שיתחיל שינוי, וביקשנו לשבת ישיבת עבודה.
<מוחמד חיאדרה: בישיבה הזאת, אם תתקיים ואני מקווה שתתקיים, נשים לפניו על השולחן את הניתוח שלנו, את ההמלצות שלנו, ונבקש שיהיו ועדות משותפות – לא רק אנחנו, אלא עם משרד החינוך, עם האקדמאים שלנו, עם האנשים שהכינו את הניתוח ועם המורים – שיהיו תוכניות מוסכמות ומתאימות למשרד החינוך וגם לייחודיות המגזר שלנו.
עמרם מצנע: משרד החינוך – מי מכם מדבר?
<עבדאללה חטיב: אני עבדאללה חטיב, מנהל אגף חינוך במגזר הערבי, ואתחיל בהצגת הדברים.
<עבדאללה חטיב: אלירז קראוס היא ראש אשכול חברה ורוח וממלאת מקום המפמ"ר, וברלנטי אלחאג' היא גם מפקחת תוכניות ותכנים באותו תחום למגזר הערבי.
<עבדאללה חטיב: הסוגיה שהוצגה כאן הן על-ידי חברי הכנסת הערביים והן על-ידי המשרד הגיעה לשולחנם של השר, של המנכ"לית ושל יושב-ראש המזכירות הפדגוגית, ועמדת המשרד ברורה מאוד.
עמרם מצנע: הוועדה לא הולכת לעסוק כרגע בתכנים ובשגיאות הטכניות התרגומיות.
עמרם מצנע: מעניינת אותי השאלה הקונקרטית: מתי הועמד הספר הזה לרשות בתי-הספר, והאם אפשר ונכון לעמוד עליו לבחינה בחודשים הקרובים?
עמרם מצנע: זו השאלה המרכזית.
<עבדאללה חטיב: לכך אני רוצה להתייחס.
<עבדאללה חטיב: תוכנית הלימודים לאזרחות עודכנה ב-2011, היא לא תורגמה לשפה הערבית.
<עבדאללה חטיב: העברתי הנחיה, והיום תוכנית הלימודים תורגמה לשפה הערבית והיא נמצאת אצל עורך לשוני כי קיימת בעיה באיכות התרגום.
<עבדאללה חטיב: התרגום מבוצע על-ידי מומחים מהמגזר הערבי, ולמרות זאת יש בעיה בעריכה הלשונית.
<עבדאללה חטיב: ולכן, גם התוכנית המעודכנת באזרחות תפורסם בהקדם האפשרי - - -
ג'מאל זחאלקה: למה מוציאים ספר בלי עריכה לשונית?
עמרם מצנע: רגע, חבר הכנסת זחאלקה.
<עבדאללה חטיב: הספר פורסם לתלמידים מהמגזר היהודי בתחילת שנת הלימודים.
<עבדאללה חטיב: נדרשה תקופה של כאר
<עבדאללה חטיב: בעה חודשים על-מנת לתרגם את הפרקים החדשים, ומדובר בשישה פרקים.
<עבדאללה חטיב: הספר שקיים מאז ומתמיד ומפורסם על-ידי המשרד הוא הספר "להיות אזרחים במדינת ישראל".
<עבדאללה חטיב: לקחו ממנו שישה פרקים, ניסו לשכתב ולעדכן אותם, אבל חלק מהחומרים שהעברנו במסגרת הערכּה החדשה נמצאים בספר הישן אלא שהם שוכתבו בצורה אחרת.
<עבדאללה חטיב: ארבעה מהפרקים החדשים קיימים בספר הישן, ונשארו עוד שני פרקים חדשים.
<עבדאללה חטיב: במהלך חודש ינואר פרסמנו את חומרי הלמידה לתלמידים ולמורים במגזר הערבי, ובכנסי המנהלים שנערכו עם המנהלים במגזר הערבי הפניתי את תשומת-לב כלל המנהלים לחומרי הלמידה שקיימים באתר המשרד, ודבר זה הובא גם לידיעת המורים.
<עבדאללה חטיב: אחרי כן הועלתה סוגיה שקיימת בעיה בעריכה הלשונית.
<עבדאללה חטיב: אמרתי שצריך לעשות עריכה לשונית לחומרי הלמידה שתורגמו לתלמידי המגזר הערבי, ואנחנו מדברים על ששת הפרקים החדשים.
<עבדאללה חטיב: בנוסף יזמתי מהלך בתיאום עם המנכ"לית, עם ראש אשכול רוח, וגם עם יושב-ראש המזכירות הפדגוגית – הפקנו 21,000 חוברות לכלל תלמידי המגזר הערבי, ועל-מנת שאותן חוברות יגיעו לתלמידים בזמן ושלא נתעכב בחלוקה, ביקשתי לשלוח את החומרים האלה למרכזי פסג"ה, וביקשתי מברלנטי ליצור קשר עם כל מנהלי בתי-הספר התיכונים במגזר הערבי, והיא ביקשה מהם שנציג שלהם יבוא למרכז פסג"ה ויקבל את חומרי הלמידה.
<קריאות: מתי זה היה?
<עבדאללה חטיב: זה היה בסוף מרץ, לפני פסח.
ג'מאל זחאלקה: בזמן החופשה?
<עבדאללה חטיב: בזמן החופשה.
ג'מאל זחאלקה: השאלה היא מתי הם הגיעו לידי התלמיד.
מוחמד ברכה: אם זה בסוף מרץ, זה כבר ברור.
עמרם מצנע: רגע, יש לי בקשה.
עמרם מצנע: אם יהיו לכם עוד שאלות, תשאלו אחר-כך.
עמרם מצנע: אתה אומר שההבדל בין הספר הישן לספר החדש הוא ששת הפרקים האלו?
עמרם מצנע: יתר הפרקים לא שונו?
<עבדאללה חטיב: רק ששת הפרקים האלו.
<עבדאללה חטיב: שאר הפרקים נשארו והתלמידים משתמשים בהם.
עמרם מצנע: דבר שני, בפועל הספרים נשלחו למרכזי פסג"ה בסוף מרץ?
<עבדאללה חטיב: בסוף מרץ.
מוחמד ברכה: במהלך החופשה.
<קריאות: החוברות.
עמרם מצנע: החוברות, כן.
עמרם מצנע: ששת הפרקים המתורגמים.
<עבדאללה חטיב: ששת הפרקים המתורגמים נמצאים גם באתר של המפמ"ר, בערבית, החל מסוף ינואר – תחילת פברואר, ושלחנו הודעות לכלל המורים שהחומרים נמצאים שם.
<עבדאללה חטיב: במסגרת ששת הפרקים האלה יש רק שני פרקים שהם פרקים חדשים.
<עבדאללה חטיב: שאר הפרקים שוכתבו.
<עבדאללה חטיב: עשיתי הרבה בדיקות על שני הפרקים האלה, קודם כל, מבחינת מכסת השעות שנדרשות על-מנת ללמד את שני הפרקים.
<עבדאללה חטיב: פרק אחד הוא בן ארבעה עמודים.
<עבדאללה חטיב: אנחנו לא מדברים על פרק בן 20 עמודים.
<עבדאללה חטיב: ופרק 4, בספר שנשלח לבתי הספר, "הצדקות להקמת המדינה", הוא בן חמישה עמודים בלבד.
<עבדאללה חטיב: אנחנו לא מדברים על מכסת שעות רבה, ולמרות זאת התלמידים במגזר הערבי קיבלו את המכסה.
<עבדאללה חטיב: אנחנו צריכים להבין עוד דבר.
<עבדאללה חטיב: במסגרת התפקיד שמוטל על מורי האזרחות, המורה מקבל שעות הכנה לבחינות הבגרות בנוסף לשעות ייעודיות להוראת המקצוע.
<עבדאללה חטיב: כלומר, אם המורה לא מספיק, ויעיד פה חבר הכנסת מסעוד גנאים שגם הוא לימד בבית-ספר תיכון – גם המורים נדרשים לגלות אחריות כלפי התלמידים שלהם.
<עבדאללה חטיב: אני לא התערבתי במה שאמרתם.
<עבדאללה חטיב: אני לא בא להתווכח פה.
<עבדאללה חטיב: למרות כל מה שנאמר פה, העברנו ממסגרת תוכנית החומש שעות תגבור לכל בתי-הספר התיכונים הערביים.
<עבדאללה חטיב: לא תמצא בית-ספר תיכון במגזר הערבי שלא קיבל מכסת שעות תגבור מהחומש, על-מנת לתת מענה למקצועות שיש צורך לתת בהם תגבור.
<עבדאללה חטיב: בנוסף לכך, חוץ מהשעות שהועברו לכלל בתי-הספר הוספתי מכסה של 15 שעות, ובהתאם לגודל בית הספר קיבלו 50 בתי-ספר הגדולים תוספת של 30 שעות, וצריך לעבות את נושא שעות התגבור.
<עבדאללה חטיב: נתנו עוד שעות לנושא האזרחות.
<עבדאללה חטיב: היושב-ראש וחברי הכנסת, וגם המורים, אנחנו לא מדברים על הרבה חומר.
<עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים בסך-הכול על שני פרקים שהם פרקים חדשים.
<עבדאללה חטיב: שאר הפרקים שוכתבו מחדש.
<עבדאללה חטיב: דחינו את הבחינה.
<עבדאללה חטיב: בדרך-כלל בחינת הבגרות באזרחות התקיימה במאי.
<עבדאללה חטיב: השנה, ובשל העובדה שתלמידי המגזר הערבי קיבלו את החומר באיחור, הבחינה תתקיים ב-4 ביולי.
<עבדאללה חטיב: ולכן אני לא מבין את הטענות של המורים.
<עבדאללה חטיב: ייתכן שהטענות של המורים במגזר הערבי קשורות לתכנים, ובזה אני מסכים עם חלק מהן.
<עבדאללה חטיב: אני לא בא לכאן על-מנת לעורר את המורים במגזר הערבי.
<עבדאללה חטיב: חלק מהטענות שלהם אנחנו אמורים לבדוק היטב ולתת להם גם מענה במסגרת תוכנית הלימודים המעודכנת, וממלאת מקום המפמ"ר וברלנטי יציגו את הדברים האלה.
<עבדאללה חטיב: אבל מבחינת הנתונים שהצגתי גם לך, גם לחברי הכנסת וגם ליושבים פה, הנתונים מראים שלא הכנסנו שישה פרקים חדשים.
<עבדאללה חטיב: מדובר בסך-הכול בשני פרקים, ואילו שאר הפרקים עודכנו וקיימים בספר הישן.
עמרם מצנע: ממשרד החינוך, עוד מישהי רוצה לדבר?
<אלירז קראוס: שמי אלירז קראוס, אני מנהלת את אגף חברה ורוח במזכירות הפדגוגית ומשמשת כרגע כממלאת מקום מפמ"ר אזרחות.
<אלירז קראוס: קודם כל, במקצוע האזרחות, בגלל הכניסה של החומרים מאוחר, בכל המגזרים אבל במגזר הערבי מאוחר עוד יותר, פורסם בחודש מרץ מיקוד מוקדם, הרבה לפני המיקוד הרגיל של בחינות הבגרות, גם על-מנת שהמורים יוכלו לתכנן ולהיערך להוראה לקראת ההיבחנות בתנאים טובים יותר.
מוחמד ברכה: איך אתם קוראים לספר "מאושר" כשהוא קיים רק בשפה אחת, וכשהוא צריך להילמד בשתי השפות ולהיבחן בשתי השפות?
מוחמד ברכה: המושג "מאושר" משמעותו להתייחס לערבים כעדים.
מוחמד ברכה: אני לא מבין את ההיגיון שלכם.