GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמרם מצנע: אמרתי כמה פעמים לאורך הדיון שהעיסוק המרכזי הוא בנושא מרכזי הצעירים, מאחר שאני חושב שההבדל בין מה שהיה לבין מה שאנחנו רוצים שיהיה הוא היכולת שלנו – כפי שאמרה דנה סבוראי – ליצור אסטרטגיות, מדיניות, של טיפול בתחום הזה, שמנסה לתכלל ולהביא לידי ביטוי את כל הגורמים הרבים שעוסקים בנושא הצעירים.
עמרם מצנע: זה לא במקום גופים שונים ששמענו כאן, שכל אחד מהם עוסק בתחום ממוקד וצר בנושא אוכלוסיה מוגדרת מסוימת.
עמרם מצנע: מרכזי הצעירים, בתפיסת העולם שאני לפחות התנסיתי בה, הם מרכזים יישוביים עירוניים שנותנים כתובת לצעירים לא בגלל שהם מחפשים תשובה לנושא מסוים ומוגדר, אלא כי הם רוצים להיות שייכים, רוצים להיות מחוברים, רוצים לקיים רשתות חברתיות.
עמרם מצנע: במציאות שלנו, עד גיל 18 אתה נמצא במסגרת מערכת החינוך, בצורה ממוסדת – תנועות הנוער, בתי-הספר עצמם, המתנ"סים, יחידות הנוער שקמו לאחרונה בצורה ממוסדת יותר – ומגיל 18 ישנם כבר השירותים הממשלתיים הרגילים, טובים יותר או טובים פחות, אבל אין את היכולת להסתכל על זה בתפיסה כוללת.
עמרם מצנע: ואני חושב שהשלטון המקומי, על הרשויות השונות, הוא הגורם העיקרי.
עמרם מצנע: אנחנו נתלבט עם עצמנו כיצד ממשיכים את הטיפול ברמה הפרלמנטרית, ברמה של הוועדה, בתחום הזה, כדי לראות מה אנחנו יכולים לתרום, איך לרכז וליצור במה של דיון חופשי בנושאים האלו, וכדי לראות כיצד אנחנו יכולים להמליץ לממשלה, על משרדיה השונים, לטפל בתחום.
עמרם מצנע: עד היום זה היה די וולונטרי.
עמרם מצנע: כל משרד ראה את אחריותו במסגרת אחריותו המיניסטריאלית על תחומים מסוימים, אבל כאשר הצעיר או הצעירה ניסו לראות את המסגרת הכוללת, לא היתה להם כתובת מתאימה.
עמרם מצנע: אני מכיר מרכזי צעירים בארץ שנותנים היום תשובה לשאלות האלה, כאלה שממוקדים בנושאים ספציפיים; אנחנו גם נערוך סיור אחד או שניים כדי ללמוד את האופי המיוחד שלהם, ובסופו של דבר נראה מה אנחנו ממליצים ובפני מי, כדי לקדם את הנושא שאני רואה בו חשיבות גדולה.
עמרם מצנע: מניסיוני, יש פה צורך באיגום משאבים ויש לא מעט משאבים שעוסקים בתחומים השונים.
עמרם מצנע: אלא שכאשר כל משרד ממשלתי מכוון בצורה ממוקדת לתחום מסוים, אין את היכולת לראות – לדוגמה, תחום המלגות.
עמרם מצנע: אני יודע שהוא תחום רחב מאוד, יש המון ארגונים שעוסקים בו, וכאשר צעיר פרטי שואל את עצמו: מי היא הכתובת שאני יכול לבדוק אצלה איזה מלגות, לאיזה תחומים, באיזה עניין, איך הנתונים שלי מאפשרים לי לקבל מלגה?
עמרם מצנע: הוא מגלה ים שלם, הרבה מאוד משאבים, הרבה מאוד הזדמנויות, אבל אני לא בטוח שיש מקום מרכזי אחד בו יכול הצעיר לקבל אינפורמציה, להשתלב וליהנות מהאפשרויות שהמדינה והארגונים השונים מציעים.
עמרם מצנע: זהו, לפי תפיסתי, הצורך באותם מרכזים שקמו וקמים ביישובים השונים, ואני מאמין שראש רשות שרואה את סדרי העדיפויות הנכונים ימצא את הכלים כדי לשאול את השאלות: מה אני כראש רשות רוצה בכלל לעשות בתחום הזה?
עמרם מצנע: וכיצד אני מבצע זאת?
עמרם מצנע: אני מודה לכם שבאתם, ואין לי ספק שעוד ניפגש בנושא הזה ובנושאים נוספים.
עמרם מצנע: הדיון הוא ביוזמתו של חבר הכנסת זחאלקה שהעלה את הנושא במליאת הכנסת והנושא הוא דוח הוות"ת (ועדת התכנון והתקצוב) לבדיקה והצעות והמלצות ונגישות ההשכלה הגבוהה במגזר הערבי, פלורליזם ושוויון הזדמנויות בהשכלה הגבוהה, הרחבת נגישות אקדמית לערבים, דרוזים וצ'רקסים בישראל.
עמרם מצנע: אני רוצה לפתוח רק ולומר שהנתון אולי החשוב ביותר והמעניין ביותר שבעקבותיו בעצם לפי הערכתי גם התכנסנו הוא בכך שהאוכלוסייה הערבית היא כ-20% מתושבי מדינת ישראל, האחוז הרלוונטי לגילים המתאימים להשכלה הגבוהה האוכלוסייה הערבית היא 26% ולעומת זאת רק 12% מהאוכלוסייה המתייחסת לגילים המתאימים בחברה הישראלית הם בעצם נגישים להשכלה הגבוהה, דבר שבהחלט אומר דרשני ומחייב לפעול.
עמרם מצנע: אני מאוד שמח, אל"ף, על הדוח, אני קראתי אותו לקראת הפגישה, דוח בהחלט ארוך, ממצה, שחקר את הנושא, ואני חושב שמי שהיה שותף פעיל, כאחד מחברי הוות"ת, זה פרופ' פייסל עזאיזה, ואין ספק שיש הרבה מה ללמוד מהדוח, אבל יותר חשוב מכל דבר זה שהדוח לא יישאר עוד אחד מהדוחות באחת המגרות, אלא באמת יהפוך לדברים אופרטיביים.
עמרם מצנע: יש דברים שהוות"ת עצמו צריך לעשות, אבל יש הרבה מאוד דברים אחרים שצריך לעשות אותם עוד קודם שמגיעים בכלל לעמדת הזינוק אל תוך ההשכלה הגבוהה, כי בסופו של דבר חינוך זה רצף, מינקות לאקדמיה, מהגן, מהגילים היותר צעירים, בית הספר היסודי, בית הספר התיכון, ומי שלא ממצה את המסלול הזה במלואו לא מגיע בכלל לעמדה של פתיחה לאפשרות בכלל להגיע בסופו של דבר להשכלה גבוהה בכלל, וכמובן אצלנו כאן במדינת ישראל.
עמרם מצנע: לצורך כך התכנסנו ואני מודה גם לחבר הכנסת זחאלקה, חבר כנסת פעיל מאוד, שהעלה את הנושא.
עמרם מצנע: אני כבר מראש מודיע שהדיון הזה יהיה אחד מתוך כמה שנצטרך לעשות והוא פותח את הנושא, אנחנו מתכוונים לעשות דיון ממצה בכלל על הנושא של החינוך במגזר הערבי, כבר אמרתי שאם לא מטפלים ברצף כולו, אז מגיעים באמת לתוצאות האלה בהשכלה הגבוהה ואני מניח שלא נמצה את הדיון היום, אבל אני מבטיח שאנחנו נשאיר אותו חם, פעיל ומתקיים בשולחן הוועדה גם בהמשך, כי אנחנו באמת רואים אותו כאחד הנושאים שהוועדה צריכה לעסוק וכמובן להביא לפתרונות ולא רק לדיבורים.
שמעון אוחיון: סליחה, יש פה מישהו מוות"ת?
עמרם מצנע: יש פה מישהו מוות"ת.
עמרם מצנע: אני חשבתי שצריך להיות פה ראש ות"ת, כי אתם צריכים להציג את הדוח, אני מקווה שאתם מוכנים לזה.
עמרם מצנע: לא? אז זה חבל מאוד, אבל בואו נתקדם לטובתם ולכבודם של אלה שבאו.
ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב ראש, רבותיי חברי הכנסת ואורחים יקרים, היות שוות"ת לא מציגה את הדוח אני רוצה רק להגיד במה מדובר.
ג'מאל זחאלקה: מדובר בדוח של ועדה לתכנון ולתקצוב של האוניברסיטאות, הדוח מתייחס להנגשה לאקדמיה של האוכלוסייה הערבית והדוח הוא דוח מקיף, הוא מתייחס לתקופה לפני הלימודים ולתקופה שלאחר הלימודים, גם ההכנה והמועמדות, גם מצב בתי הספר ומצב סוציו אקונומי ושאלות אחרות, שנות הלימודים ואחר כך ההשתלבות בשוק העבודה, או אי ההשתלבות בשוק העבודה, תלוי במה מדובר.
ג'מאל זחאלקה: אקדים ואומר שיש לי אישית גם ביקורת על הדוח עצמו, וטוב שכך, אני יודע שלאחרים יש ביקורת לא פשוטה, אנחנו נשמע אותה היום, חשוב שנשמע אותה, אבל אני רוצה להודות לוות"ת בנושא אחד, שהם העלו את הנושא בצורה כל כך מקיפה, כך שהעניין עלה לדיון ואני מקווה ואני בטוח שהיושב ראש ייתן מזמנו או מזמן הוועדה לטפל בנושא כל כך חשוב.
ג'מאל זחאלקה: השכלה גבוהה והשכלה בכלל לאוכלוסייה הערבית בישראל, לציבור, לאזרחים הערבים, היא בעלת חשיבות עצומה.
ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה להיכנס לניתוחים רבים, אבל אם אנחנו מסתכלים על החברה הערבית לעומת חברות אחרות, החברה היהודית ישראלית, או החברה הערבית בכלל, במצרים, או בכל ארץ אחרת, אנחנו רואים שאחד הדברים שמייחדים את החברה הזאת שהחינוך הוא המסלול היחיד, אין מסלולים אחרים, למוביליות חברתית.
ג'מאל זחאלקה: אם אנחנו רוצים שבן העני לא יישאר עני, בן האביון לא יישאר אביון, בן הדל לא יישאר דל, בן המודחק לשוליים לא יישאר מודחק לשוליים, אין דרך לצאת ממעגלי דלות, בורות ועוני ושוליים אלא דרך החינוך.
ג'מאל זחאלקה: אני לא מכיר דרך אחרת לצעירים שלנו.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו רואים מקרים בודדים, יוצאים מן הכלל שמלמדים על הכלל, על האפשרות הטמונה, כלומר אני רואה צעירים שהם היום רופאים, עורכי דין, מרצים אפילו, שבאו ממצב סוציו אקונומי קשה ביותר, אבל הם הצליחו להסתנן, לא שמערכת החינוך דחפה אותם והובילה קבוצה גדולה מאוד של אנשים למצב טוב יותר, ולכן הנושא הזה הוא כל כך חשוב.
ג'מאל זחאלקה: חבל להשחית מילים לריק בנושא הזה, אני בטוח שכולם יודעים שעניין החינוך ועניין החינוך האקדמי בפרט הוא נושא חשוב מאין כמוהו.
ג'מאל זחאלקה: היות שהדוח הוא דוח מקיף, אפשר לטפל בכל הבעיות ולהתייחס אליהן אחת אחת ולהגיד את דעתנו, כן או לא.
ג'מאל זחאלקה: אני ראיתי גם דוחות אחרים ומחקרים אחרים שנעשו בנושא הזה, אבל חשוב מאוד שכל העניין הזה יעלה על פסים פרקטיים ורק לסבר את האוזן בכמה נתונים, אני עושה מלאכה שחשבתי שהוות"ת תעשה אותה, אז אני אעשה את זה במהרה, ברשותך, כבוד היושב ראש.
ג'מאל זחאלקה: כמעט בכל הנושאים שאני סיכמתי ככה במקרה ראיתי שהמצב של האוכלוסייה הערבית הוא כמעט חצי, כלומר הפער הוא לא פער של 10% או של 5%, הוא פער של פי שניים.
ג'מאל זחאלקה: אם ניקח למשל שנות לימוד, 13 שנות לימוד ויותר, באוכלוסייה הערבית 23.8%, נגיד 24%, ואצל היהודים 49%, פי שניים.
ג'מאל זחאלקה: אם ניקח את שיעור הזכאות לתעודת בגרות, 31% לעומת 55% אצל היהודים.
ג'מאל זחאלקה: אם ניקח את שיעור תעודות הבגרות שעומדות בדרישות הסף של האוניברסיטאות אנחנו נמצא שאצל הערבים זה 23%, אצל היהודים 47%, גם פי שניים.
ג'מאל זחאלקה: שיעור הנדחים מהקבלה אצל ערבים 30%, שיעור הנדחים אצל היהודים 17%.
ג'מאל זחאלקה: לא נתקבלו, נרשמו לתואר ראשון 9,200 לא נתקבלו מהם 32%, אצל היהודים 19% לא התקבלו לתואר.
ג'מאל זחאלקה: הנתון הקודם היה לכלל התארים.
ג'מאל זחאלקה: הסטודנטים הערבים לתואר ראשון 12.1% מכלל הסטודנטים, 9.5% באוניברסיטאות מספר הסטודנטים הערבים, המספרים מדשדשים סביב ה-10% בכל הנושא של מספר סטודנטים ערבים לתואר ראשון.
ג'מאל זחאלקה: בתואר שני האחוז יורד ל-8%, בתואר שלישי זה 4%, כלומר ככל שעולים בתארים אחוז הערבים יורד.
ג'מאל זחאלקה: מספר הסטודנטים הערבים שלומדים בארץ הוא כ-23,000, יש יותר מ-10,000 שלומדים בחו"ל.
ג'מאל זחאלקה: יותר מ-10,000.
ג'מאל זחאלקה: אין לי סטטיסטיקה רשמית, יש לי סטטיסטיקה משנת 2008 בירדן.
מוחמד ברכה: רק בירדן יש 9,000.
ג'מאל זחאלקה: בסדר, אז 12,000, אין לנו סטטיסטיקה מדויקת, אבל יש מספר גדול מאוד, כמחצית.
ג'מאל זחאלקה: שליש מהסטודנטים לומדים בחוץ לארץ.
ג'מאל זחאלקה: זה מספר חסר תקדים, איפה קיים דבר כזה?
ג'מאל זחאלקה: זה ארצות עולם שלישי, אפילו בעולם השלישי אין דבר כזה.
ג'מאל זחאלקה: היום בהודו 90% לומדים בהודו, או 95%.
ג'מאל זחאלקה: אתה רואה אוכלוסייה ששליש מהסטודנטים שלה לא לומדים בארץ, זה נושא שצריך כשלעצמו דיון שמסביר- - - דרך אגב, כבוד היושב ראש- - -
עמרם מצנע: אבל, עוד פעם, אם המספרים פה פחות או יותר נכונים, אז רוב הסטודנטים שלא לומדים בארץ לומדים בירדן, זה שפה, זה- - -
ג'מאל זחאלקה: אנחנו תיכף נדבר על העניין.
ג'מאל זחאלקה: רק להגיד לך- - -
עמרם מצנע: אין ספק, זה לא מקרה.
ג'מאל זחאלקה: היום לומדים בירדן כ-8,000 סטודנטים, בשנת 98' למדו 80 סטודנטים.
שמעון אוחיון: חבר הכנסת זחאלקה, אם האדם בוחר מלכתחילה לעשות בגרות ירדנית, לאן הוא- - -
ג'מאל זחאלקה: אין בגרות ירדנית, רק בגרות של ישראל.
עמרם מצנע: לא, הוא עושה ישראלית.
ג'מאל זחאלקה: אצל חלק גדול הבעיות והחסמים הם אין ספור.
ג'מאל זחאלקה: כמעט בכל תחום ובכל דבר שנוגעים בו אנחנו רואים שהאפליה פועלת, מערכת האפליה, איך אומרים, לא נרדמה בשמירה באף תחום מהתחומים, אם זה בנושא תחבורה, אם זה בנושא מגורים, אם זה מצב כלכלי, אפילו הסיום של התואר בזמן, המספרים, יש פערים גדולים מאוד בין מספר הסטודנטים הערבים שנאלצים ללכת לעבוד, להפסיק לימודים, חלק גדול לא מסיים את הלימודים, יש מעבר מחוג לחוג בגלל חוסר הכוונה, הסטודנט שמגיע לאוניברסיטה לא יודע איך הוא הגיע ומה הוא ילמד, והוא מתחיל לעבור כי הוא רואה ששוק העבודה, או נתקל בקשיים, או זה לא הדבר שהוא צריך.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו רואים גם בהכנה לפני כן שהבעיה העיקרית, שורש הבעיה, זה מצב בתי הספר הערביים.
ג'מאל זחאלקה: שם הם מוציאים תעודות בגרות באחוז כל כך נמוך.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו רואים בבחינות הפסיכומטרי, שהם בעיה כשלעצמם, שיש פער של 100 נקודות בין מבחנים בערבית ומבחנים בעברית.
ג'מאל זחאלקה: כלומר בין ערבים ויהודים בעצם, אם כי יכול להיות שיש פערים קצת שונים, אבל בעיקר 100 נקודות.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו יודעים שהפסיכומטרי מוטה חברתית ותרבותית.
ג'מאל זחאלקה: חברתית, כי העלות של הכנת תלמיד לפסיכומטרי היא גבוהה מאוד ומשפחות עניות לא יכולות לעמוד בה.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו יודעים שהמבחן הפסיכומטרי כשלעצמו הוא מוטה תרבותית, אנחנו רואים מצב שאני קורא לו מצב בלתי נסבל, שיש שער אחד להיכנס לאוניברסיטה.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב, אני הצעתי מספר פעמים ואני רוצה שנקיים דיון בנושא הזה, מיוחד, על תנאי הקבלה לאוניברסיטה, למה יש רק דלת אחת שאפשר להיכנס ממנה לאוניברסיטה, שזה דלת של שקלול של פסיכומטרי ובגרות.
ג'מאל זחאלקה: אפשר דרכים אחרות, נוסו דרכים אחרות בהצלחה גדולה מאוד, אז למה לא ללכת עליהן?
ג'מאל זחאלקה: אז אני חושב שצריך להציע בפני התלמיד מספר דרכים ולבחון את ניבוי ההצלחה.
ג'מאל זחאלקה: אני יודע שניבוי ההצלחה למשל של בחינה, אני לא רוצה להיכנס לדבר מסובך, אבל שבחינות זה דבר יחסי, כלומר בכל התפלגות, בכל מקום, התלמידים הטובים הם באותה רמה של יכולת לימוד, הבעיה שלהם זה בית ספר לא טוב, לא שהם לא טובים, לכן תלמיד טוב בבית ספר גרוע הוא מקבל אותם ציונים כמו תלמיד גרוע בבית ספר טוב, בזמן שרמתו לא נופלת מהתלמיד הטוב בבית הספר הטוב.
ג'מאל זחאלקה: צריך, איך אומרים, לגשר את הפער.
ג'מאל זחאלקה: עד שיושג שוויון ויהיה שוויון אמיתי בין בתי הספר, אז אפשר לפעול אחרת, אבל צריך להתייחס, לא יכול להיות שהאוניברסיטאות יהיו עיוורות מבחינה חברתית, או הקבלה לאוניברסיטאות תגיד 'אני לא יודע מאיפה באת, העיקר הציון'.
ג'מאל זחאלקה: בסדר, אתה עושה בחינה לתלמיד שלמד בבית ספר גרוע ברהט ותלמיד שלמד בגימנסיה הרצליה ואותם תנאים ואותן שאלות, בסדר, אני לא רוצה שיהיו הקלות, אני רוצה שתהיה הנגשה, אני בעד החמרה ברמה האקדמאית, אני בעד החמרה בכל רמה, אבל צריך לתת הזדמנות לתלמיד, מי שלא מצליח שלא יעבוד, שלא יקבל, אבל צריך לתת לו הזדמנות להיכנס.
ג'מאל זחאלקה: אני לא חושב שאפשר כאן, בתנאים שנוצרו בארץ, להציע את הגישה הצרפתית, שכולם יכולים להתקבל לכל מה שהם רוצים ומי שמצליח מצליח.
ג'מאל זחאלקה: הלוואי שנגיע לזה, אבל לפחות משהו ביניים, לא הדיקטטורה של פסיכומטרי ובגרות.
ג'מאל זחאלקה: בעניין החברתי אני רוצה להתייחס לשאלה של תעסוקה, ובעיקר תעסוקת נשים ולהציע מספר דברים.
ג'מאל זחאלקה: רק 1% או 2% מבוגרי ההיי טק הערבים עובדים בהיי טק.
ג'מאל זחאלקה: 50% מהם הולכים להיות מורים.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו שמענו ממשרד החינוך פעם שיש עניין אחד שבו האוכלוסייה הערבית מצבה יותר טוב, וזה מורים למדעי המחשב בבתי הספר התיכוניים.
ג'מאל זחאלקה: הרמה של המורים שלנו היא יותר טובה, למה?
ג'מאל זחאלקה: כי הם לא מתקבלים בהיי טק, הטובים לא מתקבלים בהיי טק ואז הם הולכים ללמד היי טק בבתי הספר.
ג'מאל זחאלקה: זו נקודה אחת.
ג'מאל זחאלקה: נקודה שנייה, הסטטיסטיקה אומרת שאחוז ההשתתפות של נשים ערביות בשוק העבודה הוא 22%, אבל לאלה שסיימו בית ספר יסודי או חטיבת ביניים הוא פחות מ-10%, אלה שסיימו תואר ראשון ושני יותר מ-80% משולבות בשוק העבודה, כמעט הפערים נעלמים, יש פערים עדיין, אבל הם כאין וכאפס לעומת פערים אחרים.
ג'מאל זחאלקה: זה אומר שהמפתח לשילוב בשוק התעסוקה במשק המודרני זה לתת לבן אדם לפחות תואר בי.
ג'מאל זחאלקה: איי.
ג'מאל זחאלקה: וזה אפשרי, אלה לא דברים בשמים.
ג'מאל זחאלקה: אני יודע שבהשקעה נכונה ונבונה ורצינית בחינוך ניתן לשנות תוצאות.
ג'מאל זחאלקה: יש מקרים, אפשר ללמוד אותם, יש המקרה של ההשקעה של ביל קלינטון בחינוך האמריקאי, שהיה על הפנים, והוא הצעיד אותו במשך ארבע-חמש שנים מהמקום 28 בעולם למקום הרביעי בעולם תוך ארבע שנים, ויש ההשקעה הענקית שהייתה בחינוך בצפון אירלנד, שגם הצעיד את החינוך תוך ארבע-חמש שנים לשוויון עם שאר הבריטים.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאפשר לעשות את זה גם בארץ, אנחנו לא נמצאים בארץ ענייה, וזה לטובת כולם בעצם.
ג'מאל זחאלקה: לכן אני חושב, וזו הנקודה האחרונה שאני רוצה להתייחס אליה, אני מציע כבוד היושב ראש, אנחנו, בסוף הדיון היום, נבנה מנגנון כדי לעקוב אחרי הנושא הזה, אחרי הנקודות שעלו בדוח הזה, ואני חושב שאנחנו נוגעים במפתח רציני מאוד לשינוי כלכלי חברתי עמוק בחברה הערבית.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו צריכים להיות השומרים על כך שהאוניברסיטאות והמכללות ומשרד החינוך אכן יישמו את הדרוש כדי להסיר חסמים בפני תלמיד ערבי.
שמעון אוחיון: עמרם, אני רק מתנצל, אני לא עוזב באמצע בגלל שאני לא רוצה בדיון, יש פה הצבעה בוועדת הכספים, הזעיקו אותי.
שמעון אוחיון: אני חוזר.
עמרם מצנע: קודם כל תודה רבה לחבר הכנסת זחאלקה.
עמרם מצנע: הבא בתור הוא חבר הכנסת ברכה.
עמרם מצנע: אני קראתי את הדוח בעיון, הדוח הוא רציני.
עמרם מצנע: אפשר כמובן לחלוק על הממצאים ואנחנו נייחד דיון שבו יבוא מי שכתב את הדוח ופרופ' טרכטנברג, יושב ראש ות"ת, כדי לעסוק באמת ברצינות.
עמרם מצנע: בדוח הזה, חבר הכנסת זחאלקה, הנושא של אפליה לא הוא הבעיה.
עמרם מצנע: יש לנו הרבה מאוד נושאים ואתם יודעים את דעתי בנושא הזה, לא זאת הבעיה.
עמרם מצנע: אני חושב שאנחנו נעשה טעות אם לא נתייחס לנושאים השונים שמעלה באמת הדוח, שהם נושאים אמיתיים, רציניים, מקצועיים, שכבר אמרתי, לא רק האוניברסיטאות, אלא גם מערכת החינוך הקודמת לאוניברסיטאות, גם תפיסת העולם במגזר הערבי צריכה להשתנות כדי שבאמת נוכל להתמודד.
ג'מאל זחאלקה: אבל תסכים שמדובר בפערים.
עמרם מצנע: מדובר בפערים.
עמרם מצנע: הפערים יוצרים את האפליה, דרך אגב, בין השאר.
ג'מאל זחאלקה: זה מה שאמרתי, הוא שאמרתי.
עמרם מצנע: אבל אנחנו נלך לכיוון לדעתי לא נכון וגם לא פרודוקטיבי אם, עוד פעם, נחזור ונדבר כל הזמן על אפליה, אפליה, אפליה.
עמרם מצנע: יש פה בעיות, אני אדבר עליהן בסוף, שאיתן באמת צריך להתמודד והכוונה שלי היא לא רק לעשות דיון לשם דיון, אלא באמת לפתח תהליך שבו אנחנו, עם הוות"ת ועם מערכת החינוך, עם משרד החינוך ואיתכם נוכל באמת לקדם את הנגישות להשכלה הגבוהה לאוכלוסייה הערבית במדינת ישראל.
עמרם מצנע: חב הכנסת ברכה, בבקשה.
מוחמד ברכה: ראשית, אני מברך את חברי, חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, על זה שיזם את הדיון החשוב הזה.
מוחמד ברכה: אני גם מודה ליושב ראש הוועדה, חבר הכנסת מצנע, גם על כינוס הישיבה במהירות האפשרית וגם על ההצהרה שלו מתחילת הישיבה שזו תהיה ישיבה בסדרת פגישות שיטפלו בנושא הזה ובמכלול של מערכת החינוך הערבית.
מוחמד ברכה: אני חושב שלא היה צריך להתאמץ ולחבר דוח, על אף החשיבות שאני נותן לדוח הזה.
מוחמד ברכה: כל המבחנים הבינלאומיים שהשתתפה בהם מדינת ישראל בשנים האחרונות, אם זה מבחן פיזה ואם זה מבחנים שקיימים בתוך ה-OECD, הצביעו על מגמות מאוד ברורות וכשנעשה הפילוח בין מערכת החינוך הערבית לבין מערכת החינוך היהודית במדינת ישראל ראינו שמדובר בשתי מדינות נפרדות, כאילו שיש שתי ישויות נפרדות ולא מדינה אחת, שתי מערכות חינוך שמתפקדות באופן שונה, בתקצוב שונה ובסדר עדיפות שונה, ולכן אני לא מסכים איתך, כבוד היושב ראש, שהאפליה היא לא הנושא המרכזי.
מוחמד ברכה: האפליה וההדרה היא הנושא המרכזי, זה שם הקוד של כל תחלואי מערכת החינוך הערבית, מהגן ועד לסיום הלימודים באוניברסיטאות.
מוחמד ברכה: לדעתי הטיפול צריך להיות טיפול מערכתי, מערכת החינוך הערבית סבלה מאז קום המדינה מהזנחה ומחוסר תקציבים, בשנים של 99' עד 2001, בימיו של יוסי שריד במשרד החינוך, אבל גם לפניו, כששולמית אלוני הייתה שרת החינוך ואמנון רובינשטיין היה שר החינוך, הרגשנו שיש התקדמות.
מוחמד ברכה: ההתקדמות העיקרית הייתה ב-99' עד 2001, מ-2001 עד 2009, אלה שנות השפל של מערכת החינוך במדינת ישראל בכלל, שהמערכת סבלה מ-17 קיצוצים רצופים והקיצוצים האלה- - -
עמרם מצנע: כל מערכת החינוך.
מוחמד ברכה: והקיצוצים האלה הושתו או פגעו באופן קשה, כמעט אנוש, במערכת החינוך הערבית.
מוחמד ברכה: וגם כשבאה השרה יולי תמיר לנסות לתקן משהו, לדעתי היא לא הצליחה במיוחד ואחר כך בא גדעון סער וחזרנו לאותו מסלול של לימור לבנת.
מוחמד ברכה: לכן אני חושב שיש מקום להחלטה מערכתית שתטפל בכל הנושא של מערכת החינוך במדינת ישראל.
מוחמד ברכה: לא ייתכן שב-2013, אדוני היושב ראש, אנחנו עדיין דנים בשאלה של מחסור בכיתות לימוד, אנחנו לא מדברים על מכשור ועל תכנים, אלא על ספסל לימודים לכל תלמיד.
מוחמד ברכה: יש מחסור של קרוב ל-9,000 חדרים במערכת החינוך הערבית, 3,000 שנצברו בעקבות היישום של חוק חינוך חינם לגיל 3-4 ו-6,000 חדרים ויותר - - - אלה, אגב, מספרים שמקובלים על משרד החינוך, אלה לא מספרים שלי, זאת אומרת צריך לחפש שם, אבל כמובן אני לא ארחיב את היריעה, על מנת שאנחנו נתמקד בנושא של ההשכלה הגבוהה והנגישות של ההשכלה הגבוהה.
מוחמד ברכה: לפני כמה שנים עשו ניסוי של כניסה לאוניברסיטאות על פי מבחני המיצ"ב ואז כאילו המגמה של שרת החינוך דאז הייתה לעודד את הפריפריה להיכנס לאוניברסיטאות ומה שקרה, שרוב אלה שזכו בהזדמנות להשכלה גבוהה היו סטודנטים ערבים.
מוחמד ברכה: לכן לא חשבו פעמיים, אדוני, ביטלו את התכנית הזו, כי עיקר הנהנים ממנה היו סטודנטים ערבים.
מוחמד ברכה: אם זה לא מבטא גישה אנטי דמוקרטית ואנטי חינוכית ואנטי ערבית וגישה של אפליה, אני לא יודע מה להגיד עכשיו.
מוחמד ברכה: גם הנתון שנתן אותו חבר הכנסת זחאלקה בעניין של סטודנטים ערבים בחוץ לארץ.
מוחמד ברכה: נכון, אתה תגיד שפה, תגיד קרבה, אבל זה בעיקר מקום שאפשר להתקבל, ללמוד ולשלם הרבה כסף אגב, הרבה כסף- - -
ג'מאל זחאלקה: מי שמתקבל בארץ לא לומד שם.
מוחמד ברכה: נכון, זו בררת מחדל.
יצחק הרצוג: יש לך 4,000 היום בירדן.
מוחמד ברכה: 9,000.
יצחק הרצוג: אז אולי רק 4,000 במשפטים.
מוחמד ברכה: לכן אני חושב שיש מקום לדון מחדש בפתיחת השערים.
מוחמד ברכה: זה אמור להיות תלוי בכמה צעדים, הראשון שבהם לדעתי הוא ביטול הפסיכומטרי.
מוחמד ברכה: שר החינוך שריד לא ביטל את הפסיכומטרי כשהיה שר החינוך, אבל אחרי שהוא סיים את תפקידו הוא היה אחד היוזמים הפעילים על מנת לבטל את הפסיכומטרי ולבחון את הסטודנטים על פי הישגיהם בלימודים האקדמיים וכל אחד ייקח אחריות על עצמו.
מוחמד ברכה: לכן אני חושב שיש שלוש רמות שצריך להתייחס אליהן, מערכת החינוך בכלל מהגן עד התיכון, פתיחת האוניברסיטאות בישראל ותמיכה באפשרות של פיתוח לימודים אקדמיים בתוך האוכלוסייה הערבית והמגזר הערבי.
מוחמד ברכה: אני הבנתי שראש עיריית נצרת שוחח איתך הבוקר וההתייחסות של המל"ג והוות"ת למכללה האקדמית בנצרת זה פשוט דבר שהוא אחד הביזיונות הגדולים ביותר בהיסטוריה של האקדמיה בישראל.
מוחמד ברכה: לא ייתכן שהמל"ג והוות"ת ייתנו הכרה למוסד אקדמי להוציא תארים, אבל התנאי הוא לא להשתתף במימון המכללה האקדמית.
מוחמד ברכה: זה לשפוט את המכללה הזו לכיליון.
עמרם מצנע: יהודית אומרת שיש מכללות לא מתוקצבות.
מוחמד ברכה: בסדר, אבל זו המכללה היחידה שאמורה כאילו לייצר שוויון או לייצר הזדמנות, זה המקום היחידי.
<קריאה: המכללה היחידה במגזר הערבי.
מוחמד ברכה: ולבוא ולהתנות תנאי כזה, אני חושב שזה פשוט ביטוי של יחס עוין, יעטפו את זה בכל עטיפות הצלופן שקיימות בכל העולם על מנת להשאיר את זה משהו הגייני, זה לא נכון, וכשהיה דיון לפני שנתיים-שלוש על פתיחת פקולטה לרפואה או מסלול לרפואה בצפון, אז בחרו בצפת ולא בנצרת.
מוחמד ברכה: נצרת היא העיר המרכזית בצפון ויש שם שלושה-ארבעה בתי חולים, שיכולים להוות תשתית לפקולטה לרפואה או מסלול לרפואה.
מוחמד ברכה: לדעתי אלה דברים שיש הזדמנות היום גם בפניך, יושב ראש ועדת החינוך, חבר הכנסת מצנע, שאנחנו באמת מעריכים מאוד את הכנות של הכוונות שלך, וגם לפחות הצלילים שנשמעים משר החינוך שי פירון, הצלילים הם צלילים חיוביים יותר ופתוחים יותר, אני מקווה שהדיון הזה יוביל לתפיסה מערכתית.
מוחמד ברכה: אני כמובן דיברתי עם סגן שר החינוך בנושא של תחלואי מערכת החינוך הערבית בכל מה שקשור למחסור בלימודים וכו' וכו', זה יהיה נושא בנפרד, אנחנו נעמיד אותו בוועדה, ברשות היושב ראש, בזמן אחר, אבל לדעתי יש סיכוי שבשנים הבאות נפתח דף חדש, גם בוועדת החינוך וגם במשרד החינוך.
עמרם מצנע: ידבר עכשיו חבר הכנסת גנאים ואחר כך פרופ' יוסף ג'בארין.