GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמרם מצנע: חבר הכנסת ברכה, השאלה ברורה.
<אלירז קראוס: חבר הכנסת ברכה, השאלה ברורה.
<אלירז קראוס: זה נכון גם בעברית וגם בערבית.
<אלירז קראוס: הפרקים האלה הם פרקים מעדכנים שהתוקף שלהם כרגע הוא מהדורת ניסוי בשתי השפות.
<אלירז קראוס: התוכנית פורסמה כבר בקיץ 2011.
<אלירז קראוס: ברגע שידענו שהחומר הזה נכנס ליישום בשנת הלימודים התשע"ג, הנושא נכלל בהשתלמויות המורים, כולל במרכזי פסג"ה של המגזר הערבי, החל מתחילת שנת הלימודים.
<אלירז קראוס: בנוסף לזה, המדריכים להוראת האזרחות במגזר הערבי, ויש תשעה כאלו מתוך 30, הם מדריכים מקצועיים ורציניים מאוד.
עמרם מצנע: מה זה "תשעה מתוך 30"?
<אלירז קראוס: יש 30 מדריכים בסך-הכול ותשעה מתוכם מהמגזר הערבי.
<אלירז קראוס: הצוות הוא צוות חזק וטוב, התברכנו בו, והם אלה שריכזו את ההערות שקיבלנו על התרגום.
<אלירז קראוס: אנחנו מושיבים צוות שיתייחס אליהן אחת לאחת, ומה שצריך לקבל נקבל.
<אלירז קראוס: זה לברכה לנו, שהם יכולים לרכז את זה ושהדברים שלהם יישַמעו.
<אלירז קראוס: נוסף לזה, אנחנו כרגע בתהליך חיפוש אחר יועץ אקדמי ערבי על-מנת שייעץ לנו בהכנת הספר כולו, כי כל הספר נמצא כרגע בכתיבה מחדש.
<אלירז קראוס: אנחנו מתחילים בתהליך הזה עכשיו, לפני שתיגמר הכתיבה בעברית כדי למנוע אפילו פער של כמה חודשים, כדי לא לעמוד במצב הזה.
<אלירז קראוס: נוסף לזה, המדריכים שתיארתי מפיצים עכשיו למורים מצגות מסכמות, פדגוגיות ודידקטיות, לכל אחד מן הפרקים האלה.
<אלירז קראוס: בסופו של דבר, מדובר בשישה פרקים חדשים מתוך כ-30 פרקים.
<אלירז קראוס: אפשר היה לתכנן את ההוראה כך שלנושאים אלה מגיעים לקראת סוף תהליך ההוראה.
<אלירז קראוס: אני רוצה להוסיף על קודמי שמט"ח מקיים במספר מקצועות, על-פי בקשת השר, משדרים של תגבור לתלמידים לקראת בחינות הבגרות, והשנה נכנס מקצוע האזרחות.
<אלירז קראוס: כמות זהה של משדרי תגבור תהיה בעברית ובערבית, כך זה צריך להיות, כדי לתת עוד מענה לתלמידים סמוך יותר לבחינה כשהם רוצים לחזור על החומר.
<אלירז קראוס: הם גם יקבלו שאלות במתכונת הבגרות לתרגול וגם יקבלו סיכומים של הפרקים האלו, במיוחד אבל לא רק.
<אלירז קראוס: הניתוח שם הוא לגבי כל הקשיים שהיו במועדים קודמים בתוך המגזר, ואז מנסים לתת בתשדירים האלה מענה כולל אבל עם התמקדות בחומר חדש.
עמרם מצנע: גם את מצטרפת לאמירה שיש בעיות בתרגום, מבחינה תכנית ומבחינת שפה?
<אלירז קראוס: אל"ף, נתנו את התרגום לקריאה של מומחה וכשהתחילו להגיע השאלות מהמורים ומהמדריכים, לקחתי את אחד הפרקים, ביקשתי ממנו לקרוא את זה בעברית ובערבית ולומר לי אם לתלמידים תהיה הזדמנות שווה כשהם ניגשים על סמך הטקסט בערבית ועל סמך הטקסט בעברית, כי התלמיד ניגש רק עם הטקסט שלו.
<אלירז קראוס: התשובה היתה כן.
<אלירז קראוס: זה לא אומר שאנחנו לא צריכים לשפר את התרגום.
<אלירז קראוס: אבל הבעיה היא לא בתוכן.
<אלירז קראוס: לפעמים, כשאתה מתרגם - - -
עמרם מצנע: תרגום לא מתאים יכול לעשות שינוי בתוכן.
<אלירז קראוס: אבל התוכן כן נמצא בהלימה.
<אלירז קראוס: אם יש מקומות שצריך לשפר, בהחלט נשפר.
מוחמד ברכה: בניירות שיש לפני ספרתי 64 שגיאות.
מוחמד ברכה: אם זה כפי שאומר מר עבדאללה חטיב – פה שני עמודים ופה חמישה עמודים – 64 בעשרים עמודים זה קטסטרופה.
<ברלנטי אלחאג': ברלנטי אלחאג', אני אחראית ומפקחת תוכניות לימודים במזכירות הפדגוגית.
<ברלנטי אלחאג': הייתי חלק מצוות שאחראי על התכנים של החוברת שהופקה כמהדורת ניסוי, החוברת בערבית, שמכילה שישה פרקים ושקודמי התייחסו אליה.
<ברלנטי אלחאג': אני רוצה לציין בפני כל הוועדה שחלק נכבד מהמורים היו אתי בקשר לאורך כל הדרך, שחלק ניכר מהם היו מעורבים גם בתהליך ההערות לגבי הפרקים האלה ולגבי המושגים והתכנים.
<ברלנטי אלחאג': וכמובן, אני אף פעם לא עוסקת לבד בתחום הזה, אלא שאנחנו עובדים ורוצים לשתף את המורים, וחלקם נמצאים באולם הזה.
<ברלנטי אלחאג': חשוב לציין שזו יוזמה מבורכת במיוחד לחיזוק נושא האזרחות, ויש לכך סוגיות אחרות שהן מעבר לרמת התכנים.
<ברלנטי אלחאג': אבל אם אני רוצה לציין את התכנים ברמת המושגים, אכן ששת הפרקים האלה נשלחו, לא למתרגם אחד, הם נשלחו למתרגם מומחה, קיבלנו חוות דעת לא רק ממורים אלא גם מאנשי אקדמיה שעובדים אתו, והיה ליווי מקצועי לאורך כל הדרך לגבי מומחיותו של המתרגם.
<ברלנטי אלחאג': הושמטו כמה משפטים מהתכנים, והם הושמטו בחשיבה משותפת של צוות שכלל גם מורים לאזרחות כי הם אינם מתאימים מבחינת הרמה התרבותית לתלמיד הערבי.
<ברלנטי אלחאג': למשל, הספר בעברית מתחיל באמירה של משוררים, של פסוקים מהדת – השמטנו את הפסוקים אלה והשמטנו כל משפט שאינו רלוונטי לתלמיד הערבי ושיכול לשבש את כל ההיבט הלשוני.
עמרם מצנע: שמתם במקומו משפטים - - -
<ברלנטי אלחאג': בחשיבה משותפת, איפה שמצאנו לנכון להוסיף במקום, הוספנו, לצד שירים בעברית התאמנו גם שירים בערבית, ושיתפתי חלק ניכר מהמורים בתהליך הזה.
<ברלנטי אלחאג': לא עסקתי בו לבד.
<ברלנטי אלחאג': מורים יכולים להעיד, וגם מדריכים היו שותפים לאורך כל הדרך.
<ברלנטי אלחאג': קיבלנו את ההערות, התייחסנו לכל הערה באופן ספציפי, והמהדורה הזאת היא מהדורה ניסויית, כלומר, יחולו בה שינויים לאורך כל הדרך.
ג'מאל זחאלקה: גם הבגרות ניסויית?
<ברלנטי אלחאג': הספר החדש יהיה מוכן באופן סופי בשנת הלימודים הבאה עלינו לשלום.
<ברלנטי אלחאג': אנחנו מסיימים את שאר הפרקים לכתיבה.
<ברלנטי אלחאג': וכמובן, זה יישלח לעריכת לשון בהתייעצות עם יועץ אקדמי שילווה אותנו לאורך כל התהליך.
<ברלנטי אלחאג': ההיבט הלשוני אכן נשלח.
<ברלנטי אלחאג': כמהדורה ניסויית רצינו לזרז את התהליך כי ראינו למול עינינו את התלמיד שצריך להיבחן בבחינת הבגרות.
<ברלנטי אלחאג': אכן, זה עבר עריכה לשונית חלקית, וכל הפרקים שיושלמו יעברו עריכה לשונית.
<ברלנטי אלחאג': חלק ניכר מהפרקים שנמצאים בחוברת, במהדורת הניסוי, כוללים 70% מהחומר שנמצא בספר הישן בערבית.
<ברלנטי אלחאג': זה לא חומר חדש, אלא חומר מעודכן.
<ברלנטי אלחאג': הוספנו כאן תרגולים, טקסטים עם שאלות חשיבה, סדר חשיבה בינוני וגבוה.
<ברלנטי אלחאג': זאת אומרת, ניסינו שהחוברת תהיה אינטראקטיבית, בין המורה לתלמיד.
ג'מאל זחאלקה: זה לא מוסיף, זה מבלבל.
ג'מאל זחאלקה: השיטה החדשנית כאילו – בסדר גמור, אנחנו רוצים לפתח חשיבה - - -
<ברלנטי אלחאג': זו לא שיטה חדשנית.
ג'מאל זחאלקה: בסדר, כאילו חדשנית לעומת החוברת הקודמת.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו בעד זה, אבל יעידו כאן אנשי פדגוגיה – גברת זיאד וגברת חמאתי הן מומחיות בנושא לימודים פדגוגיים דווקא במקצוע הזה – שמה שעשיתם, מה שאתם מגישים, זה בלתי אכיל לבני-אדם.
<ברלנטי אלחאג': אני אשלים משפט ואחרי זה יעירו כל המדריכים שאתם עבדתי.
<ברלנטי אלחאג': גם אני אשת פדגוגיה וגם לימדתי אזרחות, מדע המדינה - -
מסעוד גנאים: אינשאללה תהיי מפקחת.
<קריאה: בקרוב תהיי מפקחת.
עמרם מצנע: חברים.
<ברלנטי אלחאג': - - אז יש לי גם את החלק הפדגוגי-דידקטי.
<ברלנטי אלחאג': בתהליך ההטמעה שהשתתפתי בו לאחרונה עם חלק מהמדריכים המקצועיים הצגנו את החומרים שהציגה עמיתתי אלירז, מה שהיה קודם למה שמעודכן, בפני המורים.
<ברלנטי אלחאג': תהליך ההטמעה הוא אחד הדברים שיקל על המורים, אבל מבחינה אחרת ניקח את כל הדברים ואת כל התכנים האלה לכתיבת הפרקים שאנחנו עדיין כותבים ולשינויים שיחולו בהמשך.
עמרם מצנע: יש פה מישהו מהמדריכים?
ג'מאל זחאלקה: יש פה מישהי שהיתה מדריכה שש שנים.
ג'מאל זחאלקה: מדריכים לא יכולים לדבר.
ג'מאל זחאלקה: המדריכה לשעבר כן.
עמרם מצנע: לא, אני שואל על מדריכים של היום.
עמרם מצנע: אין פה?
מוחמד ברכה: את יכולה לאשר שיש טעויות בתרגום שהן מעבר לרמה הסבירה?
<ברלנטי אלחאג': לא.
<ברלנטי אלחאג': אני מודה ומתוודה שיש כאן, לא טעויות, אלא יש תרגום שהוא מילולי, מקצועי, במאה אחוז, ולפעמים יש גם תרגום שהוא פחות - - -
מוחמד ברכה: של רוח הדברים.
מסעוד גנאים: אבל התוצאה היא אחת, שהתלמידים ישלמו על זה.
<ברלנטי אלחאג': רוב התרגום מתאים לרוח הדברים, אבל כן היה צריך להעמיק בעריכה הלשונית ולהעמיק בניסוחים של כמה משפטים.
<ברלנטי אלחאג': ישבתי לא עם מורה אחד ולא עם שניים, מפברואר ועד עכשיו אני נפגשת עם צוותי מורים.
מוחמד ברכה: אני מאוד מתרשם מהעברית שלך, ולא שמעתי את הערבית שלך.
מוחמד ברכה: אם את קוראת את זה בערבית, זה נשמע לך סביר?
מוחמד ברכה: יש כאן משפטים שמתורגמים לערבית שנשמעים לך סבירים?
<ברלנטי אלחאג': תרשה לי להפתיע אותך, המשפטים בספר הזה הם בניסוח מוטעה וקשה יותר מהפרקים בחוברת הזאת.
<קריאה: אבל התוכן מטעה.
<קריאה: אלה טעויות ידועות מזמן.
עמרם מצנע: בסדר, כולם התרגלו לטעויות.
<ברלנטי אלחאג': אני ישבתי עם מורים מ-2001.
עמרם מצנע: אני רוצה לשמוע את יושב-ראש ועד ההורים, עורך-דין פואד סולטאני.
<פואד סולטאני: לא אוסיף על מה שאנשי המקצוע הביאו כאן, ואנחנו מאמינים למה שנאמר.
<פואד סולטאני: באנו לעמוד מקרוב על - - - ולהביע כמובן את דאגתנו שמאכילים את הילדים שלנו כל פעם באלפי טעויות.
<פואד סולטאני: השתתפתי פעם בדיון בוועדת החינוך כאשר עמותת התרבות הערבית הביאה מחקר לפיו נמצאות אלפי טעויות בספרי הלימוד בערבית, ואני לא יודע אם זה תוקן, גם מבחינת טעויות כתיבה וגם מבחינת המהות והתכנים, כפי ששמענו.
עמרם מצנע: יש פה מדריכה לשעבר?
<ניבאל חמאתי: קוראים לי חמאתי ניבאל, אני מורה לאזרחות בתיכון "הגליל" בנצרת.
<ניבאל חמאתי: אני מורה 22 שנים, ואני גם מרכזת את מקצוע האזרחות.
<ניבאל חמאתי: הייתי מדריכה שש שנים ויצאתי לצינון השנה.
<ניבאל חמאתי: אני מעריכה מאוד את כל הצוות של האזרחות.
<ניבאל חמאתי: נכון שיש לנו מדריכים ברמה מקצועית מצוינת, ואני גם מעריכה את ברלנטי ואת אלירז על כל המאמץ שלהן.
<ניבאל חמאתי: אבל למרות כל ההערכה שלי, כואב לי מאוד מה שקורה בשטח.
<ניבאל חמאתי: אני מורה ויש לי תלמידים, ובבית-הספר שלנו 1,200 תלמידים.
<ניבאל חמאתי: אני גם משתתפת בהשתלמויות עם מורים ועובדת עם מורים, ועבדנו על החומר הזה.
<ניבאל חמאתי: את 56 העמודים עם הטעויות אספנו מכל מרכזי פסג"ה בכל הארץ, מדרום עד צפון, ואספנו את הטעויות כי כואב לנו מה שקורה.
<ניבאל חמאתי: אנחנו רוצים אזרחות עם חשיבה.
<ניבאל חמאתי: אני לא אדבר עכשיו על טעויות, אתם תראו אותן ותלמדו אותן.
<ניבאל חמאתי: יעבדו על זה כפי שמבטיחים, ואני מאמינה למה שהם אמרו.
<ניבאל חמאתי: הם יודעים על הטעויות – נפגשנו עם גברת אלירז בטמרה, היה דיון סוער עם 50 מורים, והיא הבטיחה לנו שהיא תטפל בזה.
<קריאה: 80 מורים.
<ניבאל חמאתי: אנחנו מאמינים בה ובמשרד החינוך, אבל יש דברים שמשרד החינוך אולי לא מרגיש, שיש פה עתיד של תלמיד שהולך לבגרות ביולי.
<ניבאל חמאתי: אם אתם זוכרים, מר אדר כהן הודח בגלל טעויות בספר, נכון?
<ניבאל חמאתי: הודח מפמ"ר.
<קריאה: בספר שהיה.
<ניבאל חמאתי: בספר שהיה.
<ניבאל חמאתי: הגירה לא הגירה, כמה מילים, תפסו אותו, בסדר, יש טעויות - - -
<קריאה: לא רק זה, לא רק זה.
עמרם מצנע: רבותי, תנו לה לדבר.
עמרם מצנע: היא מציגה את עצמה יפה מאוד.
<ניבאל חמאתי: אני שמעתי את כולם ורוצה לדבר.
מסעוד גנאים: (אומר דברים בשפה הערבית).
<ניבאל חמאתי: אני בעד האמת ואני מדברת בשפה של התלמיד כי הנושא כואב לי.
<ניבאל חמאתי: עשיתי תואר שני גם באזרחות ועשיתי את המחקר שלי על לימודי האזרחות וההיסטוריה – איך הם משפיעים על זהות התלמיד הערבי, ואני ממשיכה עם זה לדוקטורט שלי כי זה הנושא שאני מגינה עליו.
<ניבאל חמאתי: מפריע לי שתלמיד צריך לקרוא ספר שלא עבר את כל התהליך, שיש בו טעויות, ואפילו קצת טעויות זה לא הוגן.
<ניבאל חמאתי: ומורה כמוני, עם כל הידע ועם כל התארים שלי, לא מצליחה להיכנס לכיתה ולהעביר את החומר.
<ניבאל חמאתי: תודה למר עבדאללה שנתן לנו, ברוח טובה, 15 שעות.
<ניבאל חמאתי: הוא רוצה לעזור לתלמידים ודואג למגזר הערבי, אבל זה לא יספיק לנו.
עמרם מצנע: אני רוצה, ברשותך, להבין.
עמרם מצנע: יש את הספר הישן, יש את הספר החדש - - -
<ניבאל חמאתי: לא, לא ספר חדש, ספר עם עדכונים - - -
<קריאות: נספחים חדשים.
<קריאות: מהדורה ניסיונית מורחבת.
<ניבאל חמאתי: אני אסביר לך, אדוני.
<ניבאל חמאתי: החומר הזה נמצא כל הזמן באינטרנט, יש לנו אתר אזרחות יפה מאוד ויש לנו חומרים.
<ניבאל חמאתי: המורים לאזרחות הם ברמה אינטליגנטית טובה מאוד, ואני מעידה, הם עוברים השתלמויות.
<ניבאל חמאתי: אבל בהשתלמויות שלנו לא הספקנו להיכנס לעומק - - -
עמרם מצנע: הצלחתי להבין שההבדל בין הספר הישן לחוברת החדשה הוא לא מהותי.
<ניבאל חמאתי: הוא הבדל מהותי, אדוני.
עמרם מצנע: ואם הוא מהותי אז יש שני פרקים שכל אחד מהם - - -
<קריאה: לא, לא, זה מהותי ועיקרי.
<קריאה: אלה הרבה נושאים עיקריים.
<ניבאל חמאתי: תן לי לסיים, בבקשה.
<ניבאל חמאתי: אני מאמינה שמבחן הבגרות כבר מוכן, ויש בסוף הספר כמה שאלות, ואני מאמינה ותכתוב את המלים שלי, שהשאלות לבגרות יהיו אותן שאלות כמו פה, שהתלמיד יצליח לענות ויגידו שלא היתה בעיה כי החומר נמסר.
<ניבאל חמאתי: בנינו עם אדר כהן והייתי חלק מהצוות, והגענו לרמת חשיבה הכי גבוהה של טיעונים – שאלה מספר 19 היא שאלה של טענה, ואנחנו עובדים על ניתוח טיעונים.
<ניבאל חמאתי: מקצוע האזרחות הצליח להגיע לרמה גבוהה מאוד של כל רמות החשיבה, ואפילו לחשיבה של טיעונים.
<ניבאל חמאתי: יש לנו את מטלת הביצוע, ועד עכשיו אני עם התלמידים שלי – טיעונים, איך בונים ואיך מציגים מאוד יפה.
<ניבאל חמאתי: אני רוצה לתת לתלמידים שלי שיביעו, שידונו, כי זה מקצוע האזרחות.
<ניבאל חמאתי: אבל איך יהיה לי זמן אחר-כך?
<ניבאל חמאתי: לזרוק להם את החומר הזה?
<ניבאל חמאתי: כשהתקשרו אלי מפסג"ה ואמרו, יש לך חומר חדש, הייתי אצל הבן שלי בחו"ל בחופשה של פסחא.
עמרם מצנע: מה המצב, נכון להיום, עם התלמידים שלך?
<ניבאל חמאתי: התלמידים לא למדו את הספר הזה.
<ניבאל חמאתי: יש להם עכשיו בגרות בכימיה, היום יש להם בגרות באנגלית.
<ניבאל חמאתי: אני לא יכולה לתת להם את החומר כפי שראוי לחומר החשוב הזה.
<ניבאל חמאתי: אני לא קוסם, אני מורה.
עמרם מצנע: ולספר הישן הם מוכנים?
<ניבאל חמאתי: כן, הם מוכנים.
<ניבאל חמאתי: עבדנו עם כל הבגרויות ועם כל המיומנויות החשיבה.
<ניבאל חמאתי: אני לא יכולה לעבוד כפי שראוי לתלמידי תיכון במדינת ישראל שהיא מדינה שנושא האזרחות חשוב לה מאוד.
<ניבאל חמאתי: חשוב לי שיבינו, שינתחו, שיגיעו לתשובה שלהם במקצועיות.
<ניבאל חמאתי: ככה אני צוחקת על התלמידים שלי.
<ניבאל חמאתי: אני לא רוצה שתלמיד רק יקיא את החומר בבגרות, זו לא המטרה של משרד החינוך.
<ניבאל חמאתי: הוא צריך להבין, להטמיע, לנתח, לחשוב על זה ולהביא את החומר.
<ניבאל חמאתי: אפילו אני כמדריכה וכמורה, ואני נותנת עכשיו השתלמויות בפסג"ה, לא מבינה את החומר טוב מאוד.
<ניבאל חמאתי: אני לא עבדתי על זה ואני לא מוכנה, אני איכשל.
<ניבאל חמאתי: הערה אחרונה אדוני, מקצוע האזרחות הוא מקצוע חובה, ואם התלמיד שלנו ישיג ציון 50 וייכשל בשאלה אחת מתוך השאלות החדשות האלה, הוא לא יהיה זכאי לבגרות.
<ניבאל חמאתי: קחו את זה בחשבון.
<ניבאל חמאתי: זה נושא חשוב מאוד, זה עתיד התלמיד שרוצה ללמוד באוניברסיטה.
<ניבאל חמאתי: אני לא רוצה לעשות הקלות בבגרות ולא כלום, אני רוצה להעריך את השאלה כראוי.
<ניבאל חמאתי: אני גם מעריכה בגרויות ואחראית על הערכות לבגרות, אני לא יכולה להרשות לעצמי להעריך שאלת בגרות, ולהעביר תלמיד שלא עבר ולא ענה כראוי.
עמרם מצנע: בסדר, הצגת את זה מצוין.
עמרם מצנע: איה בן-עמוס, בבקשה.
<איה בן-עמוס: רציתי להתייחס ממש בקצרה, אם אפשר.
<איה בן-עמוס: שמי איה בן-עמוס מ"קרן אברהם", רציתי רק לומר שחשוב שהוועדה תתייחס אולי בדברי הסיכום, מעבר לשאלה הקונקרטית על מה ייבחנו התלמידים ב-4 ביולי בבחינה הנוכחית, גם לעניין העקרוני של תרגום ספרי לימוד, כי תרגום חומרי הלימוד לערבית למערכת החינוך שלומדת בערבית הוא לא עניין של מותרות או של בחירה.
<איה בן-עמוס: הוא צריך להיות חובה יסודית וחלק מתהליך ברור של אישור הספר.
<איה בן-עמוס: ומקצוע האזרחות, באופן ספציפי, הוא עוד יותר חשוב מהבחינה הזאת, כי הוא אחד המקצועות הבודדים שנלמדים באותה צורה במערכת החינוך העברית והערבית, והמטרה שלו, בין היתר, צריכה לקדם חינוך לחיים משותפים והכרה של הקבוצות אחת את השנייה, והבנה עמוקה של סוגיות רוב ומיעוט.
<איה בן-עמוס: עצם העובדה שיש פער כזה בתרגום של ספר לימוד באזרחות הוא בפני עצמו שיעור לא חיובי במיוחד באזרחות ובדמוקרטיה לתלמידים.
עמרם מצנע: גם בספר אזרחות אחיד בחינוך הממלכתי, הממלכתי-דתי והחרדי.
<איה בן-עמוס: נכון, יש הרבה קשיים וברור שמקצוע האזרחות הוא המקום שבו אנחנו מנסים לייצר את המקום המכליל והאזרחי שמחבר את כל הקבוצות באוכלוסיה.
<איה בן-עמוס: אז חשוב להתייחס גם לנושא העקרוני, מעבר לנקודה הקונקרטית.
עמרם מצנע: ועד הורים ארצי, בתמציתיות ובבקשה לא לחזור על דברים שנאמרו כי נדמה לי שרוח הדברים מובנת למי שיש לו 12 שנות לימוד, כמוני.
<עלאא חאג': שלום לך, אני חאג' עלאא מוועד ארצי הורים במגזר הערבי.
<עלאא חאג': קודם כל, אפנה את הדברים שלי לנציגי משרד החינוך.
<עלאא חאג': אנו מעריכים את העבודה שנעשית ואת כל המאמצים שנעשו כדי להעביר את החומר בזמן הנכון.
<עלאא חאג': התוכנית החדשה עם התרגומים ועם כל הטעויות, אם זה בתוכן ואם זה מבחינה טכנית, הגיעה כולה אחרי חודש מרץ ונשארו רק חודשיים לבחינה ב-4 ביולי.
<עלאא חאג': אנו מבקשים מוועדת החינוך והתרבות לבטל או לדחות את החומר החדש מבחינת הבגרות למועד החדש, עד שכל התכנים יסודרו מבחינת כל הטעויות, כי התלמידים והילדים שלנו הם לא מבחן ניסוי.
<עלאא חאג': דבר שני, אנו מוכנים לכל מעורבות של אנשי מקצוע, וכל המדריכים ומורי מקצוע האזרחות רואים חומרה רבה בהעברת החומר החדש בשנה הזאת, התשע"ג.
עמרם מצנע: סלחו לי שאני לא מבטא נכון את השם.
מוחמד ברכה: תן לי לעזור לך.
עמרם מצנע: תעזור לי, שלא אעליב מישהו.
מוחמד ברכה: חאולה קנאנבה.
מוחמד ברכה: את זה אתה בחיים לא יכול להגיד.
<חאולה קנאנבה: אני מורה לאזרחות, גם לחמש יחידות לימוד.
<חאולה קנאנבה: לא אוסיף על הבקשה לדחות את זה כנושא לימוד.
עמרם מצנע: התלמידים שלך מוכנים על החומר בספר הישן?
<חאולה קנאנבה: כן, לחומר בספר הישן.
<חאולה קנאנבה: כמורה, המטרה שלי מבחינה חינוכית היא לא להזריק לתלמיד חומר, ואני רואה כאן הזרקה של חומר.
<חאולה קנאנבה: היום בשאלות הבגרות יש שאלת עמדה.
<חאולה קנאנבה: שאלת עמדה היא כשמוצגת לתלמיד פיסקה מסוימת והוא צריך להביע את העמדה שלו, בעד או נגד.
<חאולה קנאנבה: איך אני אלמד את התלמיד להביע עמדה במקום שיש בו רק עמדה אחת?
<חאולה קנאנבה: זהו אחד הדברים החשובים בשאלות הבגרות.
<חאולה קנאנבה: מניסיוני בהוראת חמש יחידות לימוד בגרות באזרחות, ביחידה הרביעית והחמישית, בנושא הערבים אזרחי ישראל ובנושא מדיניות חברתית-כלכלית, בשני הספרים מוצגות שתי עמדות.
<חאולה קנאנבה: בנושא מדיניות חברתית-כלכלית מוצגת העמדה הליברלית מול העמדה הסוציולוגית, ואז התלמיד רואה את שתיהן, מבין את שני הביטויים ומגיע דרך חשיבה לעמדה שמתאימה לו.
<חאולה קנאנבה: זה תפקידי היום כמורה בכיתה, כי היום בלחיצת כפתור אחד במחשב התלמיד מוצא את כל החומר שהוא רוצה, וצריך לעבוד על תוכנית לימוד שתתאים למטרת ההוראה ולמטרת החינוך.
מסעוד גנאים: רק שאלה: בבגרות במועד חורף הילדים נבחנו באותו חומר?
<חאולה קנאנבה: בספר הישן.
מסעוד גנאים: בספר הישן, ולא בספר החדש?
<חאולה קנאנבה: כן.
עמרם מצנע: צוות משרד החינוך – בעקבות מה שאנחנו שומעים, וגם כי בסך הכול אתם מקבלים תשבחות מכולם ואני מתרשם שעשיתם פה עבודה מהירה, זריזה וקשה, ושאתם קשובים – למה לא לומר, חבר'ה, זה המצב, הבחינה היא על הספר הישן?
עמרם מצנע: יכול להיות שאין לכם סמכות לענות לי, אבל בכל זאת, מה נורא בזה?
עמרם מצנע: אם הסברתם לי שאין שינויים גדולים בסך-הכול, אז אני מניח שטיב השאלות הצפויות במבחן, בחלקו הגדול, הוא על הספר הישן.
<אלירז קראוס: אל"ף, מכל הדברים ששמענו כאן, צוות המורים של המגזר כן יכול להתמודד עם שישה פרקים, כפי שתיארנו את תהליך ההכנסה שלהם.
<אלירז קראוס: מה גם שבמיוחד בשניים מתוכם בעיקר נמצאים שינויים שדורשים היערכות אחרת מבחינה פדגוגית - - -
<ניבאל חמאתי: - - -
עמרם מצנע: סליחה, סליחה, הדברים הובנו, אני מבין - - -
<אלירז קראוס: חשוב לי מאוד לומר – כשניסחתי את השאלה למי שביקשנו ממנו לקרוא את העברית והערבית, שאלתי אם תהיה הזדמנות שווה לשני התלמידים להצליח בבחינה – אני גם הורה, אני מדברת אליכם גם כהורים – וההזדמנות הזו, בשלב הקריטי של תלמיד בסוף כיתה י"ב והכרטיס שהוא לוקח אתו לחיים, חשובה מאוד בעינינו.
<אלירז קראוס: ביקשנו גם מוועדת הבחינה לבדוק שהבחינה מנוסחת בערבית בהתאם למושגים ולדרך שבה כתוב הספר.
מוחמד ברכה: אז אחד אמר לך שזה נותן הזדמנות שווה, אבל אומרים לך פה שהתמונה היא לא כזאת.
מוחמד ברכה: אלה אנשים שבאים מהשטח.
<אלירז קראוס: הוועדה שמעה אותי ושמעה אותם, והוועדה יכולה להעריך את מה ששמעה.
עמרם מצנע: חברים, אפילו עניין לוח הזמנים – התלמיד דובר העברית קיבל את החוברת בינואר, לצורך העניין - - -
עמרם מצנע: אני אומר ינואר, נניח.
עמרם מצנע: ואילו פה החומר בסוף הגיע בערב פסח, קו נטוי, פסחא.
עמרם מצנע: אפילו העובדה הזו מקשה על המורים ועל התלמידים, ללא קשר כרגע לטעויות ולתכנים.
<אלירז קראוס: ולכן נעשתה כל ההיערכות לא למכור את החוברות כפי שנמכרו בסקטור היהודי, אלא לחלק אותן, להוסיף שעות בנוסף לשעות התגבור הרגילות לבגרויות, ולהפיץ את המערכים.
<אלירז קראוס: המערכת נערכה ללמידה בצורה הזאת.
<אלירז קראוס: הסקטור היהודי, דרך אגב, לימד לפי הפרקים האלה.
<אלירז קראוס: אתה לא יכול להגיד פתאום לתלמיד שלמד כל השנה בצורה מסוימת, עכשיו אני הופך לו את הכול בחזרה.
עמרם מצנע: שאלתי את שתי המורות הבכירות והן אומרות שהילדים התכוננו על-פי הספר הישן.
<אלירז קראוס: אין כוונה לתת בחינה קלה, אבל כמו שאלת העמדה שאתן מתארות, כאשר מכניסים חומר חדש או דרך מענה חדשה, תמיד עושים את זה בהדרגה.
<אלירז קראוס: וגם כאן, ההתחשבות בבחינה תהיה לא בשביל להקל, אלא כי לכולם זה חומר חדש השנה, ולכן נאפשר בחינה שכולם יוכלו להתמודד אתה, מתוך התחשבות בכך שזה חומר חדש.
עמרם מצנע: אני שואל שאלה ברורה וממוקדת מאוד: מה הקושי לומר שבמגזר הערבי הבחינה תתבסס על הספר הישן?
<עבדאללה חטיב: קודם כל, השאלון כבר כתוב, הוא נמצא במדפיס הממשלתי והוא כבר ערוך.
<עבדאללה חטיב: דבר שני, אני מאוד מכבד את המורים ואת העמדות שלהם, ומחר יש לי מפגש עם מנהלים במגזר הערבי על-מנת לשאול אותם בנושא הבגרות.
<עבדאללה חטיב: לא ראיתי שהמנהלים במגזר הערבי לקחו את זה בצורה קשה כמו המורים במגזר הערבי.
<עבדאללה חטיב: שאלתי את המנהלים ויש לי מפגש מחר עם כלל המנהלים - - -
עמרם מצנע: תסלחו לי, אפילו בכיתת הלימוד אתם דורשים מהתלמידים סבלנות, וגם כשמשהו מרגיז.
עמרם מצנע: אנחנו לא מקיימים את הדיון מחדש.
<עבדאללה חטיב: לאור העובדות והנתונים שהצגנו פה על כך שמדובר רק בשני פרקים קטנים וחדשים - - -
<קריאה: זה שישה פרקים.
<עבדאללה חטיב: שישה פרקים מעודכנים ושניים חדשים.
<עבדאללה חטיב: אני לא רואה מקום שהתלמידים במגזר הערבי ייבחנו בשאלון שהוא שונה מהשאלון שנבחנים בו תלמידי מערכת החינוך.
עמרם מצנע: סיימנו את הדיון.
עמרם מצנע: לחברי הכנסת עוד זכות למשפט אחד או שניים, ואנחנו מסכמים.
שמעון אוחיון: אהבתי את הדיון, לא כל-כך את הצד הקונקרטי, ודווקא התרשמתי במיוחד ממה ששמעתי - - -
מוחמד ברכה: שמעתי אותך פעמיים היום אוהב את הדיון.
מוחמד ברכה: גם בוועדה לענייני ביקורת המדינה אהבת את הדיון וגם כאן אתה אוהב את הדיון.
ג'מאל זחאלקה: אוהב דיונים, בסדר, למה לא?
שמעון אוחיון: ועכשיו תשמע אותי אומר: חאולה קנאנבה.
ג'מאל זחאלקה: יופי, עברת.
שמעון אוחיון: התפלאתי למה חשבת שקשה בעניין הזה.
מוחמד ברכה: אוחיון יכול, מצנע לא.
שמעון אוחיון: הדיון שהעליתם הוא ראוי והוא קיים בכל תחום דעת, לאו דווקא בנושא האזרחות.
שמעון אוחיון: ולגופו של עניין, הוא צריך להתקיים.
שמעון אוחיון: בירור השאלות הללו, להכשיר ולתת ולהקנות מיומנויות דיון והעלאת טיעונים – היה מרשים מאוד לשמוע אתכם, ומקומו בכל מקצוע.
שמעון אוחיון: נתקלנו כאן בבעיה שהיא בעיקרה טכנית-קונקרטית, והתרשמנו שמערכת החינוך אכן נערכה.
שמעון אוחיון: בתחום האקדמי זהו הוויכוח – התרגום הוא לא תרגום שווה בכל מקרה.
שמעון אוחיון: תמיד יש בעיות.
שמעון אוחיון: אגב, המילה "תרגום" משמעה לפרש.
<סועאד אגבארייה: לא, תרגום זה אחד על אחד.
עמרם מצנע: אין אחד על אחד אף פעם, אבל צריך להיות נאמן.
<סועאד אגבארייה: נאמן למקור.
שמעון אוחיון: נאמן לעיקרון.
שמעון אוחיון: יש בעיה בקטע הזה.
<סועאד אגבארייה: לא נאמן לעיקרון, נאמן למקור.
שמעון אוחיון: מערכת החינוך אכן צריכה להיות קשובה לכל הטיעונים והתרשמתי שהיא עשתה כמיטב יכולתה, בוודאי לא במאת האחוזים.
שמעון אוחיון: רשמתי את כל הנקודות - - -
<ניבאל חמאתי: זו לא בעיה חדשה.
<ניבאל חמאתי: יש פער בציונים בין המגזר הערבי והמגזר היהודי.
שמעון אוחיון: אם אפשר היה, כפי שניסית להתערב, אדוני היושב-ראש – אבל זה עדיין בתחום סמכותה של המערכת, ואוי ואבוי לנו אם כל מקצוע יבוא אלינו לוועדת החינוך.
עמרם מצנע: מישהו מחברי הכנסת רוצה להוסיף עוד משהו?
מסעוד גנאים: אני מבקש שהוועדה תפנה למשרד החינוך בעניין הנספחים והדברים החדשים שיש בהם בעיות בתרגום – כי מתוך כל מה ששמענו, זו מהדורה ניסויית ואי אפשר לעשות מהתלמידים שדה ניסויים ובסוף הם ישלמו, אם בציונים ואם בדברים אחרים – ומסקנת הוועדה תהיה שאנחנו קוראים למשרד החינוך לבחון מחדש את כל עניין הבחינה בדברים החדשים.
מסעוד גנאים: וצריך דיון מחדש, דיון אחר, על התוכן במקצוע האזרחות משום שאני חושב שזהו החשוב.
ג'מאל זחאלקה: קודם כל, אני תומך בגישה לפנות לשר שתהיה בחינה במתכונת הישנה, ועד שדברים יוכנו, גם מבחינת שפה וגם מבחינת תוכן, שיהיו בתחום הסבירות.
ג'מאל זחאלקה: אני אומר לך, החומר הזה לא סביר, אפילו לשיטתו של משרד החינוך.
ג'מאל זחאלקה: הדבר השני, יש כאן עניין עקרוני והוא פגיעה בשוויוניות.
ג'מאל זחאלקה: השאלה היא אם הבחינה תורגמה מעברית עם השגיאות גם – זו השאלה, אני לא יודע.
ג'מאל זחאלקה: אם יש תשובה, שייתנו לנו תשובה.
<קריאה: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, בבחינת הבגרות בחורף היתה טעות כזאת.
ג'מאל זחאלקה: יש כאן פרדוקס, אם הבחינה תורגמה מעברית, כלומר, התלמיד הערבי והתלמיד היהודי יישאלו אותן שאלות, וכאשר יש חוסר שוויוניות באפשרות ללמוד את החומר, ברור וה-common sense אומר שהתלמידים הערביים ישיגו ציונים נמוכים יותר.
ג'מאל זחאלקה: ממילא יש פערים בבגרויות, והבחינה הזאת תגדיל את הפער.
ג'מאל זחאלקה: בכל מקרה, כשהדבר יגיע לכתיבת הבחינה, התלמיד הערבי לא עומד במצב שוויוני לעומת התלמיד היהודי, וזה יגדיל את הפער באפשרות להגיע לאקדמיה.
ג'מאל זחאלקה: וזו פגיעה לא סבירה ולא נחוצה.
מוחמד ברכה: בתהליך ניסויי מותר להגיע למסקנות בתוך התהליך, ולא רק בסיומו.
מוחמד ברכה: לכן עצם ההגדרה שזהו תהליך ניסויי, מאפשרת לכם לגלות הבנה והקשבה.
מוחמד ברכה: אני מצטער מאוד על הטון בו השבתם, גם מר חטיב וגם ממלאת מקום המפמ"ר.
מוחמד ברכה: הדבר השני, פרק הזמן שניתן לתלמיד הערבי קצר בארבעה חודשים לעומת התלמיד היהודי, וזה בלתי סביר.
מוחמד ברכה: זה לא פוגע, זה שובר את עיקרון השוויון.
מוחמד ברכה: לכן אסכים לסיכום שיגיד יושב-ראש הוועדה, ואני חושב שיש לפנות למזכירות הפדגוגית שתעיין מחדש בכל האחריות, ותמשיך את ההתנהלות מה-4.7 כפי שזה היה, ואז יהיה לנו גם זמן.
מוחמד ברכה: אין מחלוקת שיש טעויות, אין מחלוקת שיש פרק זמן קצר יותר, ואין מחלוקת שיש כאן תהליך ניסויי.
מוחמד ברכה: לכן כל הדברים האלו מובילים למקום אחד – ב-4.7 תהיה המתכונת הישנה, וקחו את הזמן על-מנת לארגן את המתכונת החדשה.
עמרם מצנע: קודם כל, תודה לכל מי שהגיע.
עמרם מצנע: אני רוצה להגיד כמה דברים.
עמרם מצנע: האחד, תרגום הוא לא דבר טכני.
עמרם מצנע: מניסיוני כראש העיר חיפה, ואתם יודעים שבעיר חיפה כל השלטים כתובים גם בערבית, לא הצלחתי להגיע במשך עשר שנים להסכמה על התרגום.
עמרם מצנע: תמיד כשמישהו העיר לי, אמרתי, לכו תתקנו מיד, הבאתי מישהו שתיקן, וזה טכני, פשוט, ואין פה כמעט ויכוחים אידיאולוגיים.
עמרם מצנע: כמעט, גם שם יש.
עמרם מצנע: אבל תרגום הוא לא דבר טכני.
עמרם מצנע: תרגום, בסופו של דבר, צריך להשתמש בכללים הנקוטים בשפה כדי להביע את התוכן, ואני מניח שמדי פעם, מי שמתרגם באופן טכני מאוד, עושה שגיאות.
עמרם מצנע: אני מבין שיש הבנה ואני מתרשם מאוד מאנשי משרד החינוך שמופיעים פה בפנינו, שמנסים ומשתדלים, וקשורים עם השטח, ומודים בכך שהתהליך הוא ניסיוני ושיש בו גם טעויות טכניות, ואני מניח שיצטרכו להתייחס גם לנושאים תוכניים.