GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גדי גבריהו: אבל לא יכול להיות שתהיה איזושהי אבחנה בין ילדה יהודייה שנפגעת מאבן לבין משפחה פלסטינית שנוסעת במונית והמונית הזאת חוטפת בקבוקי תבערה וכל המשפחה נשלחת לבית-חולים הדסה עין-כרם ומתפזרת בכל המחלקה, והחוק הישראלי אפילו לא יודע להגדיר אותם כנפגעי פעולת איבה, ושלטונות הביטחון לא יודעים מי ביצע את המעשה הזה.
<גדי גבריהו: איך זה יכול להיות שמשפחה פלסטינית נפגעת ליד בת-עין על-ידי בקבוקי תבערה, ואנחנו יודעים יפה מאוד שהשב"כ שלנו יודע טוב מאוד איך לאתר מפגעים ערביים, כשזה מגיע ליהודים פתאום לא יודעים איך לעשות את זה ואין עצורים ואין העמדות לדין.
<גדי גבריהו: שלוש שנים משתוללות פה כנופיות שקוראות לעצמן "תג מחיר", קוראות לעצמן ערבות הדדית.
<גדי גבריהו: יש להן אתר אינטרנט שנקרא "הקול היהודי".
<גדי גבריהו: תיכנסו ל"קול היהודי" ותוכלו לראות דיווח בשידור חי על מעשי "תג מחיר".
<גדי גבריהו: התופעות האלה זולגות לתוך מדינת ישראל.
<גדי גבריהו: חסן אוסרוף פועל ניקיון, עובד קבלן של עיריית תל-אביב, קם בבוקר באחד השבועות בחודש פברואר השנה לנקות את רחובות תל-אביב ונתקל בצעירים שיצאו מבילוי ונתנו לו מכות.
<גדי גבריהו: הוא איבד את ההכרה והוא מצא את עצמו בבית-חולים איכילוב.
<גדי גבריהו: אבל הוא לא ידע שהוא לא נפגע פעולת איבה כי מי שהיכה בו זה יהודי.
<גדי גבריהו: רק כתוצאה ממעשה שתדלנות שעשינו מול עיריית תל-אביב האיש מקבל משכורת.
<גדי גבריהו: סוהאד אבו זימרו נמצאת כאן איתנו.
<גדי גבריהו: היא הלכה לנחם במהלך "שבעה" בשכונת קריית משה בירושלים וזיהו, כפי שמזהים אותה עכשיו, שהיא לבושה כמנהג המוסלמיות.
<גדי גבריהו: קיללו אותה, זרקו עליה תפוזים, ירקו עליה.
<גדי גבריהו: חיבלו ברכב של החברה היהודייה שלה שהלכה איתה ופינצ'רו לה את הגלגלים וניפצו לה את השמשה.
<גדי גבריהו: הצעירים האלה הגיעו מישיבת מרכז הרב מירושלים.
<גדי גבריהו: האם מישהו עצר את הלימודים באותה ישיבה?
<גדי גבריהו: האם מישהו גרם לכך שסדר-היום בישיבה הזאת טיפה ישתנה?
<גדי גבריהו: נכון, קיבלנו מכתב ממערכות החינוך בירושלים, אבל אנחנו נסענו לכפר של סוהאד אבו זימרו בקלנסואה והזמנו את ראש הישיבה לבוא ולהצטרף אלינו.
<גדי גבריהו: אנחנו, פורום "תג מאיר", אומרים שיש פה מגיפה.
<גדי גבריהו: המגיפה הזו פוגעת לא רק במדינת ישראל אלא פוגעת ביהדות כפי שאנחנו מבינים אותה.
<גדי גבריהו: 36 פעמים אמרה לנו תורתנו הקדושה שאנחנו מאמינים בה, להתייחס בחמלה, בדרך ארץ, בכבוד ובאהבה לגר.
<גדי גבריהו: משום מה משתלטים על המדינה הזו אנשים שקוראים את התורה בצורה אחרת, שרוצים להפוך את היהדות לדת רצחנית, דת של שנאה.
<גדי גבריהו: אנחנו, פורום "תג מאיר", קוראים פה לוועדת החינוך לצאת בקריאה לעשות שינוי דרמטי במערכי החינוך, לא רק במערכי החינוך של הילדים הצעירים, גם באוניברסיטאות, גם בצה"ל ושעות מחנך.
<גדי גבריהו: לעצור את השיעורים בבתי-הספר כשיש "תג מחיר", כשיש פשע שנאה, ולהקדיש לזה זמן.
<גדי גבריהו: זה בכלל לא מעניין מה קורה בצד השני, זה התפקיד שלנו בתור מחנכים.
עמרם מצנע: גדי, תודה רבה.
עמרם מצנע: נציגת "עיר עמים", בבקשה.
<אשרת מימון: שלום, שמי אשרת מימון, עורכת-דין, מנהלת פיתוח מדיניות בעמותת "עיר עמים", עמותה שעוסקת בענייני ירושלים.
<אשרת מימון: לפני כחודש הוצאנו סקירה על אלימות יהודית לאומנית בירושלים.
<אשרת מימון: כמו שאנחנו כותבים בסקירה, אנחנו לא מתיימרים להיות הדדיים.
<אשרת מימון: ברור לנו שקיימת גם אלימות מהצד השני, אבל בניגוד לאלימות מהצד השני שמטופלת באופן נמרץ, כפי שגם צוין על-ידי כל הרשויות, האלימות היהודית הלאומנית נתקלת ביד רפה בלשון המעטה.
<אשרת מימון: רק לפני יומיים במסגרת חגיגות ל"ג בעומר הוצתו כלי רכב בשייח' ג'ראח ובג'בל מוכבר, שכונות בירושלים המזרחית.
<אשרת מימון: למי שלא יודע, הפלסטינים בירושלים הם יותר מ-39%.
<אשרת מימון: מדובר בקבוצה מאוד מאוד גדולה שאמורה להיות תחת אחריות ראש העירייה שלנו.
<אשרת מימון: לצערנו, זנוחה, אם לא גם נפגעת באופן פעיל.
<אשרת מימון: אנחנו לפני כמה חודשים גם פנינו בתלונה למשטרה על ארגון "להבה" שבוודאי מוכר לרבים מכם למניעת התבוללות -זה המילים המכובסות של הארגון הזה - ארגון שפרסם פלייר מזהיר לכל איש ערבי, בחור ערבי, שיפנה לנערה יהודייה.
<אשרת מימון: אנחנו חשבנו שהפלייר הזה קורא לפגיעה אלימה, לא רק להסתה לגזענות.
<אשרת מימון: לצערנו, המשטרה סגרה אחרי התייעצות עם משרד המשפטים את התלונה שלנו.
<אשרת מימון: פרקי הסקירה שלנו הם רבים, אני לא אגע בכולם.
<אשרת מימון: אני רק אומר שהם נוגעים במספר נקודות של תקיפת גברים פלסטינים על רקע קשר עם נשים יהודיות, על יצוא אלימות מהגדה המערבית לירושלים.
<אשרת מימון: מתברר שהרבה מנערי הגבעות הפורעים בשטחי הגדה מורחקים לתוך ירושלים ובאופן מפתיע רואים אחר כך עלייה במספר מקרי האלימות בתוך ירושלים.
<אשרת מימון: אנחנו מדברים על הסתה של רבנים, על אלימות בכדורגל שבוודאי מוכרת לרבים מכם, ועל שכונות התפר: נווה יעקב, פסגת זאב, שכונות שבהן המינהלים הקהילתיים עצמם יוצאים בקריאות לפגיעה באוכלוסייה הפלסטינית בירושלים.
<אשרת מימון: הדבר האחרון שמוצג בסקירה שלנו, ובו אני רוצה גם להתמקד, הוא מצעד הדגלים בירושלים.
<אשרת מימון: בשמונה במאי, עוד כשבועיים, אמור להיערך שוב מצעד הדגלים ביום ירושלים בירושלים.
<אשרת מימון: בשנתיים האחרונות מצעד הדגלים עובר בשכונות הפלסטיניות.
<אשרת מימון: מי שיצא לו לראות את החזיונות מעוררי שאת נפש במהלך המצעד הזה כשנערים ואנשים גם מבוגרים צועדים עם הדגלים בתוך שייח' ג'ראח, ברובע המוסלמי עם קריאות מוות למוסלמים, מוות לערבים, מוות למוחמד.
<אשרת מימון: אני לא רוצה לחזור אפילו על המילים.
<אשרת מימון: אנחנו פנינו בנושא מצעד הדגלים למשטרה ולעירייה כשהדרישה שלנו היתה שהם לא יעברו בשכונות פלסטיניות.
<אשרת מימון: מתברר שקודם כל המשטרה חשבה שזה לא עניין לה בכלל לענות לציבור איך היא נערכת למצעד הדגלים.
<אשרת מימון: אחרי התעקשות שלנו טענו במשטרה, בלשכת מפקד מחוז ירושלים, שהתוואי בכלל לא אמור לעבור בשכונת שייח' ג'ראח והוא אף פעם לא אושר.
<אשרת מימון: אני עדיין מצאתי לפני שנתיים החלטה, בעקבות עתירה של עמותת "עם כלביא", עמותה שמארגנת את מצעד הדגלים.
<אשרת מימון: בעקבות עתירה שלהם מפקד מחוז ירושלים התיר להם לפני שנתיים לעבור בשכונת שייח' ג'ראח והם אכן עברו.
<אשרת מימון: גם בשנה שעברה הם עברו בשכונת שייח' ג'ראח, והטענה שלנו היא שאם לא מדובר בתוואי מאושר של מצעד הדגלים אז על המשטרה לעצור את המצעד במקום ההוא.
<אשרת מימון: אני מדמיינת שאם היו ערבים מבקשים לצעוד בשכונה יהודית באופן לא מאושר כתהלוכה מעל חמישים אנשים, המשטרה היתה דואגת לסובב את האוטובוסים עוד לפני שהאנשים יורדים מהם.
<אשרת מימון: אנחנו דורשים גם מהמשטרה וגם מעיריית ירושלים למנוע את המצעד השנה בשכונות הפלסטיניות.
<אשרת מימון: המשטרה נערכה גם בשנה שעברה בכוחות עצומים בשכונת שייח' ג'ראח.
<אשרת מימון: זאת אומרת, היא יודעת ומודעת לזה שאלפים מגיעים לשכונת שייח' ג'ראח ומתנהלים תוך דפיקת דלתות התושבים הפלסטינים, נכנסים גם למסגדים ומתריסים עם דגלים.
<אשרת מימון: אני חושבת שדי ברור שגם המשטרה וגם העירייה צריכים למנוע את זה.
<אשרת מימון: העירייה, לצערנו, למרות פניות שלנו ליועץ ראש העירייה לענייני ערבים, הפנתה אותנו רק למשטרה לצורך העניין.
<אשרת מימון: בעניין מצעד הדגלים, וזה נושא יותר ממוקד לוועדת החינוך של הכנסת, אנחנו מתכוונים לפנות גם לשר החינוך.
<אשרת מימון: מדובר בקבוצות של בתי-ספר, בקבוצות של ישיבות, בקבוצות של ארגונים שבוודאי נתמכים באיזשהו מימון של משרד החינוך.
<אשרת מימון: אנחנו קוראים לשר החינוך גם להודיע מראש לבתי-הספר ולכל הארגונים הנתמכים על-ידי משרד החינוך שכל ארגון שיהיה שותף לאמירות דוגמת השנתיים האחרונות יקוצץ התקציב שלו, תקוצץ התמיכה של משרד החינוך.
<אשרת מימון: בוודאי אנחנו קוראים לשר החינוך לקיים דיונים לקראת מצעד הדגלים, לדרוש מבתי-הספר לקיים דיונים במצעד הדגלים כדי שהוא לא יהיה כפי שהוא היה בשנתיים האחרונות.
<אשרת מימון: תודה רבה.
עמרם מצנע: חבר הכנסת יוני שטבון, רצה להבהיר בנקודה הזו.
יוני שטבון: בוקר טוב לכולם.
יוני שטבון: אדוני היושב-ראש, חברים, הדיון בנושא האלימות והגזענות הוא דבר חשוב מאוד.
יוני שטבון: אגב, אני אדוני היושב-ראש, - - -
עמרם מצנע: יש לי הרגשה שתיכף מגיע איזה אבל.
יוני שטבון: אדוני היושב-ראש, אני חושב שלפני שאנחנו עוסקים בדיונים הראשונים של ועדת החינוך בסוגיות כאלה שהן קצוות שהן חשובות, היינו אולי מבררים סוגיות בחינוך הישראלי כמו הזהות היהודית שלנו, הזהות הציונית, דברים שנמצאים ממש בלב ואנחנו צריכים לברר איך אנחנו צועדים קדימה.
יוני שטבון: אבל מכיוון שהנושא הוא חשוב אני ממשיך עם כולם קדימה.
<קריאה: זה בדיוק הזהות הציונית.
יוני שטבון: דיברנו על דיון מכובד.
יוני שטבון: אני רוצה להקריא לכם משהו שאספתי היום בבוקר, תראו מה אני מקריא לכם: "איני יודע עד כמה התפתחתי עד כה .
יוני שטבון: . .
יוני שטבון: היום אני מסוגל להרוג יהודי מבלי שארעד, הנה גדלתי".
יוני שטבון: את זה כותב ע'סאן כנפאני ממתכנני הטבח במינכן שנלמד בשיעורי הספרות בחינוך הערבי-ישראלי שממומן ומפוקח על-ידי משרד החינוך.
יוני שטבון: בואו נמשיך.
יוני שטבון: פדאווה טוקאן, משוררת ידועה אמרה ושרה על תשוקתה לאכול את הכבדים של חיילי צה"ל.
יוני שטבון: גם היא משוררת שנלמדת בחינוך הערבי-ישראלי במשרד החינוך.
יוני שטבון: נמשיך.
יוני שטבון: ד"ר אילן פפה, היסטוריון אנטי-ציוני שקורא להחרמת מדינת ישראל וקורא למדינת אפרטהייד, קורא למלחמת תש"ח הטיהור האתני.
יוני שטבון: זה ספר ההיסטוריה שלומדים בחינוך הערבי-ישראלי על-ידי משרד החינוך.
עיסאווי פריג': תרשום אותי, זה מקומם אותי.
יוני שטבון: אני שומע פה קצת הרבה גזענות.
יוני שטבון: לצערנו, אין היום פיקוח על התכנים בתוך החינוך הערבי-ישראלי שממומן ומפוקח על-ידי משרד החינוך בצורה מספקת.
יוני שטבון: יושב-ראש המזכירות הפדגוגית הנפלא, יש לו עומס רב.
יוני שטבון: צריך להבין, יש שם ארבעה ספרי היסטוריה ללמוד את הנרטיב הישראלי.
יוני שטבון: אנחנו רואה מה חווה תלמיד ערבי-ישראלי שרוצה ללכת לדו-קיום, לא רוצה לדבר על גזענות – בדיוק ההיפך.
יוני שטבון: כמו שאמרתי, יש היום ארבעה ספרי היסטוריה.
יוני שטבון: בהזדמנות זו אני ממליץ.
יוני שטבון: יש פה דיון חשוב על גזענות.
יוני שטבון: לא יכול להיות שבכותרת שלו נעסוק כל הזמן רק בצד אחד של המפה.
יוני שטבון: יש בעיה אקוטית, מהותית, בתוך החברה הערבית-ישראלית שמחנכת לגזענות.
יוני שטבון: אני לא מדבר בכלל על מה קורה ברשות הפלסטינית.
יוני שטבון: אבל אם רוצים לדבר על חינוך חשוב מאוד, והייתי מצפה מכולנו פה, לשים גם על סדר היום מה קורה היום בתוך החינוך הערבי-ישראלי שכפוף למשרד החינוך.
יוני שטבון: אני רוצה לנצל את ההזדמנות, אדוני היושב-ראש, להמליץ להקים ועדה משותפת ערבית ויהודית שתתחיל לפקח ולבקר את עולם החינוך בתוך משרד החינוך של תלמידים ערבים-ישראלים שמתחנכים, כמו שאני מקריא לכם עכשיו, לגזענות.
יוני שטבון: לאדוני מר גבריהו, ולגברת מ"עיר עמים" שממומנת על-ידי הקרן החדשה לישראל שהיא בעצמה מממנת גופים שפוגעים בחיילי צה"ל בצורה שיטתית, בצלם, עדאללה ויש דין.
יוני שטבון: אני הייתי מבקש להגיד גם את הדבר הזה בנחת, ואם צריך הגינות - להציג את כל הדברים.
יוני שטבון: אי-אפשר בדיון שמדבר על גזענות, מדבר על אלימות, להציג כל הזמן צד אחד של המפה, במיוחד בכנסת ישראל שמייצגת את החברה הישראלית על גווניה השונים, אלא יש לדבר על זהות יהודית, על זהות ציונית, יחד עם הסימפטומים הלא טובים.
יוני שטבון: אי-אפשר להציג צד אחד של המפה, תודה.
עמרם מצנע: קצין חינוך ראשי, בבקשה.
עיסאווי פריג': רשמת אותי?
עיסאווי פריג': אני אמרתי שאני אבוא היום על תקן מקשיב, אבל חבר הכנסת שטבון לא מאפשר לאף אחד - - -
עמרם מצנע: בלי לרשום אני זוכר אותך.
<אלי שרמייסטר: בוקר טוב.
<אלי שרמייסטר: צה"ל הוא צבא העם ובאופן טבעי אנחנו פוגשים בצה"ל את כל גווני החברה הישראלית.
<אלי שרמייסטר: אני חושב שהמקום היחידי שבו החייל הבדואי מזרזיר, הדרוזי מחורפיש, העולה החדש מקייב, בוגר הישיבה מעלי, החיילת מחולון או מאילת, בן העדה האתיופית, נפגשים ביחידה אחת למשימה אחת זה צבא ההגנה לישראל.
<אלי שרמייסטר: לכאורה פוטנציאל למתחים ולעיתים יש כאלה, אבל בראייתנו, ולכן אנחנו במציאות הזו משקיעים לא מעט, הזדמנות בלתי רגילה גם לצה"ל.
<אלי שרמייסטר: עבורו זה עניין חיוני למימוש הייעוד, אבל גם לחברה הישראלית, לקרב לבבות, להסיר מחיצות, לחזק את ההיכרות עם השונה.
<אלי שרמייסטר: בהזדמנות זו אנו עוסקים לא מעט.
<אלי שרמייסטר: זה בתוך הצבא.
<אלי שרמייסטר: לצערנו, הצבא לעיתים במשימותיו פוגש גם אירועים מהסוג שדובר בהם, אירועי "תג מחיר" וחיכוכים עם קבוצות שונות בחברה הישראלית.
<אלי שרמייסטר: אני לא אעסוק בתופעות אלא אני אעסוק בפעולות החינוכיות שאנחנו עושים בצבא.
<אלי שרמייסטר: אדוני היושב-ראש, אני חושב שזה מה שביקשת.
<אלי שרמייסטר: כל פעילות צה"ל בתחומים המדוברים מתבצעת תחת ערך כבוד האדם ותחת תפיסת הדמוקרטיה הישראלית והתשתיות הממלכתיות, מגילת העצמאות, חוקי היסוד, חוקי הדמוקרטיה ושני מסמכי יסוד צה"ליים.
<אלי שרמייסטר: האחד הוא רוח צה"ל.
<אלי שרמייסטר: אתה מכיר את זה בוורסיה המקורית, לדעתי, הקוד האתי של צה"ל שבו ערך כבוד האדם הוא ערך יסוד.
<אלי שרמייסטר: אני אבקש להעביר את החומר הזה.
<אלי שרמייסטר: שתי התפיסות האלה הן בבחינת התורה החינוכית של הצבא.
<אלי שרמייסטר: המסמך השני הוא ייעוד וייחוד שעוסק בתפיסה הפלורליסטית של צבא ההגנה לישראל.
<אלי שרמייסטר: אני אדגיש רק את המרכיב הרלוונטי.
<אלי שרמייסטר: צה"ל לא קובע למשרת בו במה להאמין או במי להאמין, צה"ל תובע מהמשרת בו כללי התנהגות על-פי הקוד האתי, על-פי הקוד המוסרי האוניברסלי, וזה שצה"ל והערכים שצה"ל אימץ לעצמו.
<אלי שרמייסטר: זה ייעוד וייחוד וגם זה נגיש ליושב-ראש.
<אלי שרמייסטר: תפיסת הדמוקרטיה, ממלכתיות, כבוד האדם, שוויון הזדמנויות, מאבק באלימות על כל צורותיה, סובלנות, השתלבות חברתית, כל אלה הם תכני חובה בכל ההכשרות בצבא: טירונות, קורס מ"כים, קורס קצינים, קורס מ"פים.
<אלי שרמייסטר: המכללה לפיקוד טקטי, פו"ם וההכשרות למפקדים בכירים.
<אלי שרמייסטר: בתוך ההכשרות למפקדים בכירים אני אתן רק את דוגמת הכשרת ייעוד וייחוד, תנאי לקבלת דרגת רב-סרן בצה"ל זה מעבר סדרה שעיקריה הם עיסוק בכבוד האדם.
<אלי שרמייסטר: עבורך חבר הכנסת, גם עיסוק בחברה הישראלית, בזהות הישראלית, בציונות ועוד.
<אלי שרמייסטר: גם אלה מרכיבים שאנחנו עוסקים בהם.
<אלי שרמייסטר: בכל ההכשרות יש מרכיבי חובה כאלה, כמו גם בשגרת הפעילות של היחידה.
<אלי שרמייסטר: תוכנית חינוך שנתית שמאושרת על-ידי רמה מטכ"לית מכילה תכני חובה שמכילים גם את הדמוקרטיה הישראלית, גם את ערכי כבוד האדם, מניעת גזענות, מניעת אלימות ועוד.
<אלי שרמייסטר: אנחנו מפתחים כלים שעוזרים למפקדים להתמודד עם הסוגיות האלה, יש פה גם כמה דוגמאות.
<אלי שרמייסטר: זה לענייני בניין הכוח ושגרות היחידה.
<אלי שרמייסטר: אדוני היושב-ראש, לקראת כל פעילות שחיילי צה"ל יוצאים אליה, זה יכול להיות אירוע כמו המרמרה, או מחסום או מעצר באיו"ש, חיילי צה"ל עוברים הכנה ערכית.
<אלי שרמייסטר: מהי הכנה ערכית?
<אלי שרמייסטר: זה תהליך שהמפקד מוביל, ואנחנו פיתחנו גם לא מעט כלים לעניין הזה, שיח על נקודות התורפה הערכיות שעלולות להיווצר במהלך המשימה הצבאית, שיח על כבוד האדם.
<אלי שרמייסטר: אנחנו מקיימים סימולציות, אם תרצה גם הצגות תיאטרון שמסמלצות אירועים מהסוג הזה של דילמות ערכיות ופוטנציאל לפגיעה בכבוד האדם.
<אלי שרמייסטר: חיילים מתכוננים על זה, יודעים מראש כדי שלא יהיו מופתעים מה צפוי להם, שיח של מפקדים והנחיות, והכול כמובן על-פי תשתית רוח צה"ל.
<אלי שרמייסטר: אם תרצה אני ארד יותר לפרטים.
חנין זועבי: יש לך תשובות על מה שנאמר פה.
חנין זועבי: הרי הם לא הציגו ערכים ולא תפיסות עולם ולא פליירים אלא הם תיארו מציאות בצורה כל כך מדויקת, בצורה כל כך קונקרטית.
חנין זועבי: הם הצביעו על מקרים.
חנין זועבי: יש לך תשובות למקרים שדיווחו עכשיו?
<אלי שרמייסטר: חיילי צה"ל לא מעורבים בהצתות מסגדים, ולכן אני לא מחויב לתת תשובות על זה.
<אלי שרמייסטר: זה עניין של החברה הישראלית ולא אני נותן תשובות.
<אלי שרמייסטר: אני יכול לתת תשובות על התנהגות חיילי צה"ל.
<אלי שרמייסטר: חיילי צה"ל מקפידים, ובמקומות שזה חורג - - -
חנין זועבי: יש לך מה להגיד על הגדה המערבית ועל השטחים הכבושים?
<אלי שרמייסטר: צה"ל עושה ככל שביכולתו גם למנוע וגם להתמודד עם המקרים אם הם קורים, לדאבוננו.
<אלי שרמייסטר: אנחנו לא מעורבים ב- - -
שמעון אוחיון: הוא מדבר כקצין חינוך ראשי, על תוכנית חינוכית.
<אלי שרמייסטר: אני מדבר על הפעילות החינוכית.
<אלי שרמייסטר: אבל אני יכול לומר לך שאין משימות צבאיות כאלה, חס וחלילה.
<אלי שרמייסטר: לכן, אני לא חושב שנכון שאני אתייחס למה שעלה כאן.
<אלי שרמייסטר: אלה הפעולות החינוכיות.
<אלי שרמייסטר: באופן עקרוני, כל ביטוי של גזענות, הסתה, אלימות, בתוך הצבא, מחוץ לצבא, פסול.
<אלי שרמייסטר: הוא מטופל ליסוד, נלמד.
<אלי שרמייסטר: הוא עובר כתחקיר לכל יחידות הצבא גם אם לא היו מעורבות, מאירועי "תג מחיר" דרך ביטויי גזענות שחווינו לצערנו מול בני העדה האתיופיות.
<אלי שרמייסטר: למשל, אירועי קריית מלאכי בזמנו ועוד.
<אלי שרמייסטר: האירועים האלה מטופלים, מטופלים ברמת הלימוד והחינוך.
<אלי שרמייסטר: אנחנו מגנים כל תופעה מהסוג הזה ואת החיילים שלנו אנחנו מחנכים לשמור גם על טוהר הנשק וגם על כבוד האדם בכל פעולה שהם עושים בישראל הישנה כפי שקראתי לזה.
עמרם מצנע: האם יש פעילויות חינוכיות ספציפיות ממוקדות אחרי שחיילים בעצם מועמדים לדין, נתפסים לדין משמעתי או דין צבאי על התנהגות לא ראויה?
<אלי שרמייסטר: חד-משמעית, כן.
עמרם מצנע: הלוא ברור שהפקודות של צה"ל הן בסדר, וברור שחיילים שעושים את אותן פעילויות נגד מי שכפוף להם או מי שנמצא תחת שליטתן, זה יותר נכון, הם עוברים על החוק הצבאי קודם כל ובראש ובראשונה.
עמרם מצנע: השאלה היא האם אתם לוקחים את המקרים האלה ומעלים אותם כמקרים ללימוד ולהפקת לקחים בתוך הצבא?
<אלי שרמייסטר: בפירוש כן.
עמרם מצנע: הלוא אנחנו לא עיוורים.
<אלי שרמייסטר: לא, יש אירועים.
<אלי שרמייסטר: יש אירועים, אני לא חושב שאנחנו נקיים מטעויות או ממתחים מהסוג הזה.
<אלי שרמייסטר: פקודות מטכ"ל או הפקודות הצה"ליות זה מרכיב אחד.
<אלי שרמייסטר: המרכיב השני הוא המרכיב החינוכי הערכי שבו אנחנו משקיעים לכל אורך הדרך.
<אלי שרמייסטר: כל אירוע שכזה, אדוני היושב-ראש, עובר תחקיר.
<אלי שרמייסטר: אנחנו עושים פעילות מניעה.
<אלי שרמייסטר: לדוגמה, כל מפקד יש לו צ'ק ליסט של מניעת נקודות תורפה ערכיות או מניעת חריגות ערכיות, ולקראת כל משימה הוא עובר גם על הצ'ק ליסט הזה, כך שאנחנו עושים הרבה פעילות מניעה.
<אלי שרמייסטר: פעם אחת אירוע קרה, לצערנו, לוקחים אותו מעבר לטיפול של הפצ"ר אם צריך או הטיפול המשפטי.
<אלי שרמייסטר: אנחנו מנתחים אותו ערכית.
<אלי שרמייסטר: אם זה אירוע מרכזי אנחנו הופכים את זה לערכה.
<אלי שרמייסטר: יש לנו דוגמאות כאלה.
<אלי שרמייסטר: אם זה אירוע פחות מרכזי אנחנו מוצאים דף לשטח ומתארים את האירוע.
<אלי שרמייסטר: מספרים איפה זה עבר על ערכי רוח צה"ל, איפה זה עבר על הפקודות, מה ראוי לעשות.
<אלי שרמייסטר: עוסקים הרבה בדמות הראויה של המפקד או של החייל, מה ראוי לעשות בצה"ל.
עמרם מצנע: יש לכם איזה סטטיסטיקה האם יש עלייה, ירידה, איזשהו מצב יציב של התנהגויות חיילים לא ראויות?
חנין זועבי: יש סטטיסטיקה של פגיעות הולכות וגוברות מצד המתנחלים בליווי של צה"ל.
<אלי שרמייסטר: אנחנו מחברים את הנתונים של משטרה צבאית לנתונים שלנו שאנחנו מכירים מהאיסוף מהשטח.
<אלי שרמייסטר: אין עלייה, אין עלייה בכמות האירועים.
<אלי שרמייסטר: לדעתי, יש יציבות וירידה, ואנחנו יודעים שלאורך השנים גוברת או מתחזק העיסוק בתחומים האלה וקטנה כמות האירועים הערכיים המשמעותיים שהזכרת אותם קודם.
עמרם מצנע: אוקיי.
<בועז חממי: צהריים טובים, אדוני.
<בועז חממי: רב פקד בועז חממי, אגף החקירות והמודיעין, מטה הארצי.
<בועז חממי: ראשית, חשוב לומר שבאמת מדובר בתופעה מכוערת.
<בועז חממי: המשטרה כתוצאה מכך מפנה קשב רב לנושא.
<בועז חממי: נתחיל ראשית גם בהגדרה.
<בועז חממי: עלתה פה הגדרה של נושא "תג מחיר".
<בועז חממי: על-פי הנחייה של ראש אגף החקירות והמודיעין אצלנו במשטרה, הופסק השימוש במטבע הזה ונבחר השימוש של פשיעה לאומנית.
<בועז חממי: כל האירועים האלה מוגדרים כפשיעה לאומנית וזה על מנת להבהיר שמבחינתו מדובר בפשע לכל דבר שמחייב טיפול מהשורש.
<בועז חממי: כפועל יוצא מכך, מערך החקירות והמודיעין תוגבר, הן בכל המחוזות.
<בועז חממי: יתרה מכך, המענה המרכזי – כמובן שזיהינו שנמצא במחוז ש"י.
<בועז חממי: הוקם מפלג ייעודי, מפלג שכל כולו מתמחה בטיפול בפשיעה לאומנית היהודית וגם ערבית, לרבות מודיעין, חקירות, כוח מבצעי, כולל שיתוף פעולה עם כלל רשויות האכיפה הנוספות במדינה.
<בועז חממי: חשוב לציין שגם היחידה הארצית להב, יש מפלג בנושא הזה, כולל היחידות המרכזיות, אם זה בירושלים.
<בועז חממי: אם אדוני ציין כבר את התופעה של פשיעה כנגד זרים אז גם המשטרה ממקורותיה הקימה תחנה ייחודית וייעודית, תחנת שרת באזור דרום תל-אביב, על מנת לאכוף ולמנוע פעולות פשיעה, הן על-ידי זרים והן כנגד זרים.
<בועז חממי: עלו פה כל מיני נושאים נקודתיים לגבי אישור הפגנה זו אחרת.
<בועז חממי: כמובן שזה לא התחום שלנו, נושא של אכיפה של עבירות מאלו, ויש לפנות כאלה כמובן למחוז ירושלים או למפקד מחוז ירושלים.
<בועז חממי: זו סמכותו.
<בועז חממי: צריך להדגיש, בעבירות של פשיעה של גזענות ושנאה שהן עבירות חמורות, המשטרה לפני כל פתיחה בחקירה מחויבת ונדרשת אישור פרקליטות.
<בועז חממי: מרגע שפרקליט המדינה מאשר למשטרה לפתוח בחקירה היא נפתחת.
<בועז חממי: הוועדה ביקשה מאיתנו להעביר נתונים.
עמרם מצנע: מה זאת אומרת נדרש אישור פרקליטות?
<בועז חממי: מרגע שמוגשת תלונה למשטרה על חשד לביצוע עבירה על-פי סעיף 144ו של עבירה של גזענות ופשע שנאה, המשטרה מחויבת לקבל אישור פרקליט המדינה בטרם תפתח בחקירה.
עמרם מצנע: למה צריכה להיות מוגשת תלונה?
עמרם מצנע: הלוא המשטרה פה צריכה ליזום את החקירה.
<בועז חממי: שוב, מאחר ומדובר בעבירת חשיפה, על מנת שהמשטרה יובא לידיעתה שיש חשד לביצוע עבירה, מישהו צריך לבוא.
עמרם מצנע: היא קראה בעיתון, אבל היא לא צריכה תלונה.
<בועז חממי: בסופו של דבר, כשאתה מעביר את זה לפרקליטות המדינה ואתה בא לגבש תשתית ראייתית על-פי דין על מנת להקים חשד סביר, אתה נדרש לראיות.
עמרם מצנע: אני שאלתי שאלה ברורה ואני חושב שהתשובה היא גם ברורה.
עמרם מצנע: לא נדרש תלונה של איזה אזרח או מישהו כדי שאתם תתחילו בתהליך.
עמרם מצנע: אתה קורא בעיתון על אירוע, מבחינתך זה מספיק.
<בועז חממי: אדוני צודק.
<בועז חממי: בוא נעשה הפרדה.
עמרם מצנע: זה לא כמו שעוסקים בתקשורת בימים האחרונים עם עיתונאי שכן התלוננו, לא התלוננו.
<בועז חממי: אתה מדבר כאשר נודע למשטרה.
<בועז חממי: פה כמובן הדגשתי וציינתי שאנחנו פועלים גם במישור המודיעיני וגם במישור החקירתי.
<בועז חממי: אבל מרגע שנודע למשטרה על חשד לביצוע עבירה ברמה כלשהי, על מנת להמשיך ולבסס את התשתית הראייתית אנחנו נדרשים לקבל אישור פרקליטות.
עמרם מצנע: דיברת על חוק העונשין, סעיף 144.
עמרם מצנע: אני רוצה להקריא למי שלא יודע: "המפרסם דבר מתוך מטרה להסית לגזענות, דינו מאסר חמש שנים.
עמרם מצנע: לעניין סעיף זה - אין נפקא מינא אם הפרסום הביא לגזענות או לא, ואם היה בו אמת או לא".
עמרם מצנע: השאלה שלי היא כמה כתבי אישום הוגשו עד היום עבור הסתה, לא עבור פעולה אלימה כשלעצמה.
<בועז חממי: אדוני, לוועדה נדרשנו והעברנו לוועדה את מה שהוועדה ביקשה, מרכז המחקר, ואני רוצה לחזור על זה לפי הסעיף של עבירות מניעה גזענות ושנאה לגבי קטינים.
<בועז חממי: זו היתה בקשת המידע של הוועדה.
עמרם מצנע: אוקיי, נכון.
<בועז חממי: זה חשוב, בוא נחזור על הנתונים.
<בועז חממי: הנתונים מצביעים שב-2010 נפתחו תשעה תיקים, ב-2011 שבעה תיקים, ב- 2012, עשרה תיקים, 2013 שישה תיקים.
<בועז חממי: סך הכול, בארבע השנים האחרונות 32 תיקים.
<בועז חממי: אני יכול לומר לך מבדיקתנו לאור הזמן הקצר ש-25 מתוכם הבשילו והועברו לעיון הפרקליטות להחלטת הפרקליטות אם להגיש כתב אישום.
<בועז חממי: אני חושב שזה אחוז מאוד מאוד גבוה.
עמרם מצנע: אני מבין מהתשובה שלך שאין לך פה נתון על הסתה.
<בועז חממי: לא.
עמרם מצנע: בסדר, אנחנו ביקשנו ממך באמת קטינים שהוגשו נגדם כתבי אישום.
עמרם מצנע: המגמה כמובן היא עלייה, אם כי המספרים עדיין מול האירועים הם נמוכים.
עמרם מצנע: אבל אתה נתת לנו נתונים רק על קטינים.
יוני שטבון: גם על האירועים בחברה הערבית-ישראלית, כמו שדיברנו.
יוני שטבון: זה לא מוצהר פה - כולם.
עמרם מצנע: כן, כן.
עמרם מצנע: ההשוואה שאתה עושה, לדעתי האישית לפחות, היא לא לגיטימית.
עמרם מצנע: אין לה בסיס משותף.
עמרם מצנע: אתה יודע כמה ערבים אזרחי מדינת ישראל עמדו לדין, ישבו בבית-סוהר על הסתה?
יוני שטבון: אני מדבר על מערכת החינוך.
יוני שטבון: זו ועדת חינוך.
מסעוד גנאים: על איזה מערכת חינוך הוא מדבר?
מסעוד גנאים: מערכת החינוך בישראל של הערבים כפופה לממשלת ישראל, תוכניות לימוד של ממשלת ישראל.
יוני שטבון: זו בדיוק הבעיה, זו הטענה שלי.
מסעוד גנאים: אני לימדתי ביסודי ובחטיבת ביניים.
מסעוד גנאים: אולי אתה לא יודע על מה אתה מדבר.
מסעוד גנאים: על איזה מערכת חינוך אתה מדבר?
עמרם מצנע: הטענה שלו היא לממשלה.
עמרם מצנע: זאת אומרת, אין לך כרגע נתון כלשהו על השאלה הזו שלי.
<בועז חממי: לא, אדוני.
עמרם מצנע: אתה לא על ספסל הנאשמים.
<בועז חממי: אם הוועדה היתה מבקשת היינו נותנים את הנתונים.
שמעון אוחיון: האם תפקידו לקבוע אם זו הסתה או זה יותר עניין של הפרקליטות?
עמרם מצנע: לא, זה השילוב בין הפרקליטות לבין המשטרה.
עמרם מצנע: אבל אני שאלתי אם הוגשו, לא שאלתי פרשון או לא פרשון.
עמרם מצנע: שאלתי אם הוגשו.
<בועז חממי: אדוני, חשוב לציין את סעיף 144ה שלא יוגש כתב אישום לפי סימן זה אלא בהסכמה בכתב של היועץ המשפטי לממשלה.
<בועז חממי: זה גם חשוב פה על הפרק.
עמרם מצנע: אתה מזה אולי רומז לכך שהגשתם יותר בקשות מאשר קיבלתם אישורים?
<בועז חממי: לא, לא רומז.
<בועז חממי: אני אומר, פשוט מאוד המשטרה היא גוף אכיפת חוק.
<בועז חממי: אבל אנחנו עדיין כפופים לאישור פרקליט המדינה.
עמרם מצנע: זה ברור.
עמרם מצנע: יש פה שרשרת.
עמרם מצנע: זה כמובן החקירה, זה אחר כך כפי שאתה אומר האישור.
עמרם מצנע: אחר כך זה בית-המשפט.
עמרם מצנע: גם בתי-המשפט שלנו הם כנראה בעניין הזה כמו בעניינים אחרים רחמנים בני רחמנים.
<בועז חממי: חשוב מאוד להדגיש, זה עלה פה בין השורות, שהמשטרה לא עובדת בוואקום ובחלל ריק.
<בועז חממי: על מנת להגיע לתשתית ראייתית נדרש פה גם שיתוף פעולה מצד קורבנות דווקא בתחום עבירות חשיפה מסוג אלו.
<בועז חממי: אנחנו נתקלים במחוז ש"י גם בתופעות שלכאורה מבוצעות עבירות כנגד בני מיעוטים ואין שיתוף פעולה.
<בועז חממי: הדבר הזה כמובן משליך על איכות החקירה ועל ביסוס תשתית ראייתית שמספיקה לנושא הזה.
<בועז חממי: צריך להדגיש גם שכל קטין מתחת לגיל 12 אינו נושא באחריות פלילית.
<בועז חממי: מי שאמור לטפל בו זה משרד הרווחה.
<בועז חממי: כל הדברים האלו, בסופו של דבר, משפיעים על המשטרה ועל הפעילות שלה.
<בועז חממי: חשוב כן להדגיש שהמשטרה שמה דגש.
<בועז חממי: ואני חוזר שוב, לא מדובר פה בפעולות "תג מחיר" אלא בפעולות פשיעה לאומנית.
<בועז חממי: המשטרה הקימה מקורות משלה, מיוזמתה, מפלגים מיוחדים שמוכוונים אך ורק לטיפול בתופעות האלו.
<בועז חממי: גם לנושא החינוך.
<בועז חממי: מחלקת נוער ארצית מעורבת.
<בועז חממי: יש פונקציה של קצינה מיוחדת במחלק נוער לעניין מניעה והסברה שפועלת בפרויקטים משותפים עם משרד החינוך, אם זה במניעה של כל נושא של פעילות פלילית באשר היא, אם זה שכרות, אם זה סמים, אם זה אלימות, אם זה גזענות, כל הדברים האלה, בכל מסגרות החינוך האפשריות, אם זה מתנ"סים, בתי-ספר וכו'.
<בועז חממי: כמובן שנשמח לקחת בזה חלק.
עמרם מצנע: אנחנו נפתח את זה עכשיו לדיון, וכמקובל בכנסת חבר כנסת ואחד מהדוברים.
עמרם מצנע: חבר הכנסת מסעוד גנאים, בבקשה.
מסעוד גנאים: אני באתי מאוחר, אני אקצר.
עיסאווי פריג': יש לך פריווילגיה אצל מצנע בגלל שאתה צפוני כמוהו.
מסעוד גנאים: לפני הפגרה היה איזה מחקר על הגזענות בקרב בני הנוער היהודי.
מסעוד גנאים: אני שלחתי מכתב לוועדת החינוך על כך שצריך לקיים דיון בוועדה.
מסעוד גנאים: אבל אני אקצר, לא אקח זמן.