GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עינת וילף: כאן יש תמיכה מלאה בהעברת החינוך וגם אצלכן ודאי גם מגיל אפס למשרד החינוך, זה חד משמעית אמירה פה, זה תהליך, אבל כאן יש לזה כמובן תמיכה מלאה.
עינת וילף: לקראת דיוני היערכות ב-13 באוגוסט, אני ארצה לקבל התייחסות ספציפית לדברים להגדלת התקן כפי שנאמר בגני הילדים, למחשבות על מיקצוע הסייעות וגם נמשיך לעקוב אחרי זה.
עינת וילף: אם יש רעיונות, מחשבות, פתרונות, רעיונות יצירתיים על כל הנושא של הילדים הבלתי גמולים, והנושא של ההורה המחליף – איך להוציא את זה, אני חושבת שכאן צריכה להיות אמירה חד-משמעית.
עינת וילף: אנחנו כמובן ממשיכים לעקוב.
עינת וילף: אתן תמשיכו להיות כאן.
עינת וילף: אני רוצה להודות לכל המשתתפות.
עינת וילף: תודה רבה לכן.
עינת וילף: אנחנו פותחים דיון בוועדת החינוך, התרבות והספורט.
עינת וילף: על סדר-היום: לימודי מדעים – בדרך להידרדרות או סיכוי לשינוי כיוון.
עינת וילף: הדיון מתקיים יחד עם מנכ"לית משרד החינוך דלית שטאובר ויושבת ראש המזכירות הפדגוגית, עפרה מייזלס.
עינת וילף: אני אפתח בכמה דברים ואז נפנה לאתי ויסבלאי, ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.
עינת וילף: משרד החינוך יציג את דבריו ונפתח את הדיון.
עינת וילף: הנושא של הוראת מדעים הוא תמיד רלוונטי אבל הדיון היום הוא חיבור של שלושה כיוונים: אחד, מחקר של מרכז המידע והמחקר של הכנסת, שנדון גם בדיון קודם, שעסק בכוחות ההוראה בתחום המדעים, בשעות ההוראה בתחום המדעים והכיוונים הבעייתיים משהו שנראים מתוך המספרים וזה יוצג.
עינת וילף: שניים, כותרת ראשית בעיתון "הארץ" מלפני כמה שבועות, שעסקה בירידה הדרמטית במספר הנבחנים ב-5 יחידות בגרות במתמטיקה, בירידה דרמטית גם במספר השעות ומספר המורים במקצועות שונים בתחום המדעים.
עינת וילף: המטרה היא גם לעמוד על הנתונים עצמם, על המגמות ומה אנחנו רואים.
עינת וילף: שלוש, נושא נוסף שעלה באחת השיחות הוא שאנחנו למדים שהרבה פעמים בתחום החינוך כוונות טובות ומה שקורה, לא תמיד יש חיבור חזק.
עינת וילף: אחד הנושאים שעלו, למשל, שרפורמת "עוז ותמורה" גרמה לעזיבה משמעותית של מורי מדעים מהמערכת בשל העובדה שהרבה מאוד מהמורים למדעים לימדו בו זמנית בשניים או שלושה בתי ספר.
עינת וילף: מרגע שהופעלה הרפורמה של שעות שהייה בבתי ספר, שעון נוכחות, הדבר הפך עבורם את המקצוע ללא כדאי.
עינת וילף: אלטרנטיבות אחרות הפכו לכדאיות יותר.
עינת וילף: במצב כזה יתכן שברפורמה שהמטרות שלה טובות וכוונותיה טובות, הביאה בלא שהתכוונו לכך, לירידה במספר המורים או ליציאה של מורים למדעים מתוך המערכת.
עינת וילף: גם על-כך אני מבקשת לעמוד.
עינת וילף: אני מבקשת לפתוח בסקירה של אתי ויסבלאי ממרכז המחקר והמידע של הכנסת על כוחות ההוראה ושעות ההוראה במקצועות המדעים והטכנולוגיה.
אתי ויסבלאי: לבקשת חבר הכנסת אלכס מילר בדקנו נתונים על מאפייני מורים במקצועות המדעים, בעיקר בחטיבה העליונה.
אתי ויסבלאי: במקצועות המדעים כוללים: מתמטיקה, פיסיקה, ביולוגיה, כימיה, מדעי המחשב ומקצועות טכנולוגיים.
אתי ויסבלאי: אני חייבת לציין, בהקשר הזה, שלמרות שביקשנו, משרד החינוך לא העביר לנו נתונים בעניין הזה ולכן כל המידע שיש לנו מבוסס על נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
עינת וילף: אני מקווה שהיום נשלים נתונים.
אתי ויסבלאי: כמה דגשים מרכזיים שעלו מתוך המסמך.
אתי ויסבלאי: בדקנו שינויים במאפייני המורים למדעים מול מספר המורים למדעים בין השנים 1999 ל-2010.
אתי ויסבלאי: ראינו שברוב המקצועות מספר המורים למדעים גדל בשנים אלה.
אתי ויסבלאי: אבל, כשאנחנו בוחנים את הנתונים לפי זרמי חינוך, כלומר, חינוך עברי, חינוך ערבי וחינוך ממלכתי דתי, אנחנו רואים שבמגזר הממלכתי והממלכתי דתי יש ירידה במספר המורים ברוב מקצועות המדעים.
אתי ויסבלאי: זה ניכר במיוחד במקצועות כימיה ומחשבים.
אתי ויסבלאי: במגזר הערבי, לעומת זאת, חלה עלייה במספר המורים למדעים בכל המקצועות, במיוחד במתמטיקה.
אתי ויסבלאי: בדקנו גם את נושא גיל המורים וראינו שהגילאים של המורים למדעים עלו במידה ניכרת מ-1999 ל-2009.
אתי ויסבלאי: בשנת 2009 בין 22% מהמורים ל-40% מהמורים למדעים הם מורים מבוגרים שתוך עשור או שניים יהיו קרובים לגיל פרישה.
אתי ויסבלאי: בכל הנוגע לשעות ההוראה ולמאפייני הוראה אחרים, כולל שיעור החשיפה, כלומר, מספר בתי הספר בחטיבה העליונה שבהם נלמד המקצוע, ראינו שברוב מקצועות המדעים, חוץ ממתמטיקה, חלה ירידה במאפיינים שונים של ההוראה כולל מספר השעות הכולל, מספר השעות לכיתה ושיעור החשיפה.
אתי ויסבלאי: הנתון הזה בולט בכל המגזרים, גם בחינוך הערבי וגם בחינוך העברי.
עינת וילף: מתוך הנתונים עולה שמלבד מהמגזר הערבי, יש ירידה במספר המורים במדעים.
עינת וילף: בכל המגזרים יש ירידה בשעות שמוקצות.
אתי ויסבלאי: זה תלוי במקצוע אבל בחלק גדול מהמקצועות יש ירידה במספר השעות שמוקצות.
אתי ויסבלאי: אני חייבת לציין, בהקשר הזה, שבשנת 2010 יש עלייה במספר השעות המוקצות אבל לא ראינו את הנתונים האלה בפילוח למגזרים ולכן אי-אפשר היה להשוות לשנים קודמות.
עינת וילף: אז אמרת שיש תחילה של עלייה ויש גם תהליך שבו גיל המורים למדעים עולה וזה מעלה סימני שאלה לגבי העתיד.
עינת וילף: מי שמעוניין לדבר מתבקש להעביר פתק למנהלת הוועדה.
עינת וילף: זכות הדיבור למנכ"לית משרד החינוך.
עינת וילף: אני מבקשת להתייחס לנתונים ביחס למורים, לשעות, לגילאים.
עינת וילף: אני רוצה גם התייחסות לנושא של "עוז לתמורה".
עינת וילף: התייחסות לנושא של הבגרות, במיוחד, האם באמת רואים מגמה של ילדים שלומדים 5 יחידות אבל בורחים לבגרות של 4 יחידות ברגע האחרון?
עינת וילף: מה משרד החינוך עושה ומתכוון לעשות בכל הנושאים האלה?
דלית שטאובר: בוקר טוב, תודה רבה גברתי יושבת הראש.
דלית שטאובר: אני אחלק את הדברים ביני לבין יו"ר המזכירות הפדגוגית, פרופ' מייזליס.
דלית שטאובר: הדברים שבחרת לדון בהם היום הם דברים שמאוד מאוד מעסיקים אותנו.
דלית שטאובר: מדובר בבעיה, בקושי שיש להתמודד איתו.
דלית שטאובר: משרד החינוך זיהה את הקושי הזה ופועל במספר היבטים.
דלית שטאובר: אנחנו רוצים כאן להציג את הנתונים מאוד בשקיפות על כל ההיבטים שלהם.
דלית שטאובר: אני אבקש מפרופ' מייזלס להציג את נתוני הלומדים במקצועות השונים, את נתוני המורים במקצועות השונים, שאלה שתי סוגיות שהתייחסתם אליהן בעשור האחרון.
דלית שטאובר: אני רוצה לציין שכל דבר שאנחנו רואים אותו היום אצל התלמידים, יש לזכור שזאת החלטה שהתקבלה לפני 3 שנים על-ידי התלמיד, דהיינו, באיזה היקף של מגמה הוא בוחר ללמוד.
דלית שטאובר: מדובר בהחלטות אסטרטגיות גם מבחינת הכוונה של המערכת את התלמידים, גם מבחינת היכולת של המערכת לשמר אותם ולסייע להם להתמודד עם ההיקפים הרחבים.
דלית שטאובר: לכל זה אתייחס בהמשך.
דלית שטאובר: כמובן, אתייחס גם לסוגיית המורים המלמדים.
דלית שטאובר: אחרי שעופרה תציג את הנתונים, ברשותך, אעבור למהלכים שאנחנו עושים כדי להתמודד ולתת פתרונות למה שזיהינו הן ברמת לומדים והן ברמת מורים.
עינת וילף: יש עותקים של המצגת הזאת לחברי הכנסת?
דלית שטאובר: לא הבאתי איתי עותקים.
דלית שטאובר: אנחנו נעביר.
עינת וילף: כיוון שהמצגת לא מוצגת אז מאוד לאט וברור לגבי הנתונים.
עפרה מייזלס: בוקר טוב לכולם.
עפרה מייזלס: אני שמחה להיות כאן בפעם הראשונה כדוברת.
עפרה מייזלס: אני יו"ר חדשה של המזכירות הפדגוגית.
עפרה מייזלס: אחד הנושאים הראשונים שעסקתי בהם, חוץ מהתחלת היכרות עם מגוון התפקידים בתוך המזכירות הפדגוגית ובמטה, הייתי צריכה להידרש לסוגיה של לימודי המדעים.
עפרה מייזלס: מה שאציג כאן הוא חלק ממה שלמדתי בנושא ויש ודאי עוד.
עפרה מייזלס: אני לא אתן מספרים מדויקים על כל אחד.
עפרה מייזלס: אני כן רוצה לדבר על מגמות וכיוונים כלליים.
עפרה מייזלס: בכיוון הכללי צריך לזכור שיש לאורך השנים עלייה במספר של הזכאים לבגרות יחד עם עליה מתונה באחוזים של הזכאות לבגרות מתוך כלל הניגשים.
עפרה מייזלס: לכן, ירידה או עלייה במספרים של תלמידים שזכאים לבגרויות של 5 יחידות במקצועות השונים, צריך לראות בהינתן העלייה הזאת מתוך הסך הכול.
עפרה מייזלס: אני אתחיל מתחום המתמטיקה כיוון שלתפישתי הוא התחום היותר מאתגר כרגע את מה שקורה בתוך מערכת החינוך כיוון שמה שאנחנו רואים ב-5-6 השנים האחרונות זאת ירידה במספרי הזכאים בתחומי 5 יחידות, גם מקרב נבחנים זכאים.
עינת וילף: לא הבנתי, תסבירו.
דלית שטאובר: זכאים לבגרות זה ילדים שזכאים לתעודת בגרות.
דלית שטאובר: כרגע אנחנו מתמקדים במספר הנבחנים שעוברים בהצלחה את המבחן, אבל זה מבחנים במקצוע מסוים.
דלית שטאובר: מדובר על נבחנים ב-5 יחידות לימוד.
עינת וילף: האם יש מצב שמישהו נבחן ב-5 יחידות מתמטיקה והוא לא זכאי לתעודת בגרות?
דלית שטאובר: בדרך כלל לא, אבל אנחנו צריכים להיזהר במושגים שלנו.
עינת וילף: יכול להיות מישהו שעשה 5 יחידות במתמטיקה ולא עשה שום דבר אחר?
דלית שטאובר: לא, אבל יכול להיות ילד שלא עשה בחינה מסוימת והוא ישלים אותה.
דלית שטאובר: בדרך-כלל, מי שבוחר ללמוד 5 יחידות הוא גם עובר את זה במאה אחוז.
דלית שטאובר: מי שנבחן במאה אחוז זה לא בעיה של חסם זכאות.
דלית שטאובר: אנחנו צריכים להיות זהירים במושגים.
דלית שטאובר: זכאות זאת זכאות לתעודת בגרות.
דלית שטאובר: אנחנו כרגע מדברים על נבחנים בהיקף יחידות במקצוע.
אלכס מילר: הנתון שמעניין אותנו הוא מה מחבר בין הלא זכאים לבין אלה שהצליחו?
אלכס מילר: כמה נבחנים היו וכמה הצליחו?
דלית שטאובר: זה הנתון שתקבל עכשיו.
דלית שטאובר: אמרתי שקורלציה בין מספר הניגשים ל-5 יחידות למספר העוברים שואף ל-100%.
עפרה מייזלס: יש ירידה במספר התלמידים והתלמידות שעושים ועוברים 5 יחידות במתמטיקה ועלייה מקבילה כמעט, במספר אלה שעושים את זה ב-4 יחידות ואכן עוברים.
עפרה מייזלס: בעצם אנחנו רואים הסטה, כזאת או אחרת, מ-5 יחידות ל-4 יחידות במתמטיקה.
עפרה מייזלס: זה אלמנט אחד.
עינת וילף: אני רוצה לחדד: כשעושים 5 יחידות במתמטיקה מקבלים פקטור של 25%?
עפרה מייזלס: זה לא פקטור, זה בונוס.
עינת וילף: כשעושים 4 יחידות מקבלים 12.5% בונוס.
עינת וילף: כלומר, לצורך העניין, תלמיד שעושה את השיקול שלו – אם הוא חושב שב-4 יחידות הוא מקבל ציון שהוא משמעותית גבוה מה-5 יחידות, שמפצה על 12.5% שהוא מפסיד, הוא מעדיף ברגע האחרון להיבחן ב-4 יחידות.
עינת וילף: התוצאה הכוללת שלו מהבגרות זה רווח נקי.
עפרה מייזלס: ככל הנראה.
עינת וילף: זה החישוב שהתלמיד עושה?
עפרה מייזלס: כן.
עפרה מייזלס: הסיטואציה כיום היא שבחלק גדול מהמוסדות להשכלה גבוהה נדרש מינימום 4 אבל לא נדרש מינימום 5.
עינת וילף: כלומר, כמעט אין מקצועות בהשכלה גבוהה שדורשים מינימום 5 יחידות.
עפרה מייזלס: אני לא יודעת אם אין כמעט, אבל יש לא מעט כאלה שאינם דורשים את זה.
עפרה מייזלס: אני לא בקיאה עד כדי כך.
עינת וילף: בסדר, אנחנו נשאל את האוניברסיטאות.
עפרה מייזלס: אלמנט נוסף זה בשאר המקצועות המדעיים הקלאסיים: פיזיקה, כימיה, ביולוגיה, שאליהם אתייחס.
עפרה מייזלס: ככלל, אנחנו מוצאים שם ירידה, אבל מאוד מתונה, במספר המקבלים ועוברים 5 יחידות.
עפרה מייזלס: סליחה, ב-5 יחידות בפיסיקה יש ירידה מתונה.
עפרה מייזלס: לעומת זאת, בביולוגיה יש עלייה במספר הזכאים ל-5 יחידות.
עפרה מייזלס: בכימיה יש גם עליה, שנובעת רובה ככולה מהמגזר של הלא יהודים, קרי, ערבים, דרוזים, בדואים, צ'רקסים וכן הלאה.
עינת וילף: זאת עלייה נומינאלית?
עפרה מייזלס: עלייה נומינאלית מאוד גדולה.
עפרה מייזלס: לכן, כתוצאה מזה, בסך-הכול אנחנו מקבלים עלייה באלה שיש להם 5 יחידות כימיה.
עפרה מייזלס: בניגוד לביולוגיה, ששם אנחנו רואים את העלייה בכל המגזרים בממוצע, בכימיה אנחנו רואים את העלייה במיוחד במגזר הזה.
עינת וילף: העלייה המספרית הזאת במספר התלמידים, האם היא גבוהה מסך העלייה במספר התלמידים בכלל במדינת ישראל באותם שנים?
עפרה מייזלס: אני אגיד את זה במילים אחרות.
עפרה מייזלס: יש עלייה בפרופורציה של אלו שיש להם 5 יחידות כימיה במגזר הלא יהודי, יחסית למספר הניגשים.
עינת וילף: אבל רק שם.
עינת וילף: בכל המקומות האחרים הפרופורציה יורדת.
עפרה מייזלס: יש עלייה קטנה.
עפרה מייזלס: היא לא יורדת, יש עלייה, אבל היא עלייה קטנה.
דלית שטאובר: יש עליה בביולוגיה.
עפרה מייזלס: יש עלייה משמעותית בביולוגיה אצל כולם, גם בהינתן במספר הגדול יותר של הניגשים לבגרויות.
דלית שטאובר: אנחנו רואים תמונה לא אחידה.
דלית שטאובר: אנחנו רואים תמונה מאוד ברורה של מתמטיקה, שיושבת גם על הסיבה שציינת, שתלמידים עושים בהחלט חישובי כדאיות בציון.
דלית שטאובר: אבל, גם במסרים של סב טקסט של מורים במערכת.
עינת וילף: את מתכוונת שבית ספר רוצה להראות ציונים - - -
דלית שטאובר: שילד לומד 5 יחידות מתמטיקה וממש ברגע האחרון, בשיחה שהוא עושה עם המורה, אפילו ממליצים לו לרדת ל-4 כדי למקסם את הציון שלו במקום להמשיך ולהתאמץ ולמקסם את היכולות שלו ב-5 יחידות.
דלית שטאובר: אני חושבת שיש פה מסר שהוא גם מסר ערכי, הוא גם מסר של מצוינות.
דלית שטאובר: אנחנו כמערכת נגיד אמירה בתוך תכניות העבודה וגם נתגמל את בתי הספר שיעודדו את המצוינות הזה.
דלית שטאובר: נתייחס לזה אחר-כך.
עינת וילף: כל עוד הילד למד 5 יחידות ויודע 5 יחידות וברגע האחרון הוא עושה חישובי כדאיות.
עינת וילף: למה, לצורך העניין?
דלית שטאובר: זאת שאלה של הסתכלות.
דלית שטאובר: היום אנחנו כאן מדברים על ירידה במספר הנבחנים ב-5 יחידות ואת רואה עלייה במקביל ב-4 יחידות.
דלית שטאובר: כלומר, הפער בין 4 ל-5 יחידות במתמטיקה הוא פער משמעותי מאוד מבחינת המאמץ, מבחינת היקפי החומרים.
דלית שטאובר: זה ממש יושב על זה שילד יכול לקבל 100 ב-4 יחידות וציון מאוד ממוצע ב-5 יחידות.
דלית שטאובר: נכון שבעולם של אקדמיה שסופר כל שבריר של נקודה, אי-אפשר להתעלם מזה שתלמידים חיים בתוך העולם, מכוונים את עצמם לאקדמיה והם עושים שיקולי כדאיות.
דלית שטאובר: אבל, לעניות דעתי, אם מסר של מערכת, לא בשלב האחרון – אם אתה שחור על גבי לבן יודעת שההפרש יהיה לרעתו, אז אין מה לעשות.
דלית שטאובר: אבל אם, כמו שאמרתי, כל החלטה כזאת היא החלטה של 3 שנים אחורה ומערכת מבינה מה היא צריכה לעשות, מה נדרש, והיא מתוגמלת על זה שהיא תומכת בנער או בנערה לכל אורך התהליך במי שלמד 5 יחידות עד הסוף, אני אומרת לך שהוא יכול להצליח ב-5 יחידות.
דלית שטאובר: צריך לבנות את זה 3 שנים אחורה כדי לתת את כל הליווי הזה וזה אפשרי.
דלית שטאובר: אפשר להגדיל את מספרי הלומדים במתמטיקה 5 יחידות.
דלית שטאובר: מתמטיקה 5 יחידות היא לבני אדם.
עינת וילף: האם הבעיה שלנו היא במספר הלומדים או במספר הנבחנים ברגע האחרון?
דלית שטאובר: במספר הנבחנים.
עינת וילף: האם יש לנו מספרים שמראים שמספר הלומדים ב-5 יחידות לא ירד ורק מספר הנבחנים ירד?
עינת וילף: כלומר, יש את החישוב הכדאי של הרגע האחרון?
דלית שטאובר: אני אתן לך דוגמה שרציתי לומר אותה אחר-כך אבל אני אגיד אותה עכשיו.
דלית שטאובר: תכנית "נחשון" של מט"ח נותנת סיוע וירטואלי בשעות הערב לתלמידים שלומדים 5 יחידות בבוקר בבתי הספר.
דלית שטאובר: היא בדקה את הדבר הזה.
דלית שטאובר: אגב, השנה למדו 3,700 ילדים במסגרת תכנית "נחשון" של מט"ח שנותנת תמיכה וירטואלית.
דלית שטאובר: כלומר, מעבר למה שהם לומדים בבוקר, מעבר לכל מה שהמורה עושה איתם, הם נעזרים בחונכים של מט"ח שממש מסייעים להם ומתגברים אותם ומכל רחבי הארץ מגיעים אליהם.
דלית שטאובר: התכנית הזאת מאוד מוכיחה את עצמה.
דלית שטאובר: בבדיקה שעשתה מט"ח השנה זה מנה 50% נשירה מהקבוצה הזאת.
דלית שטאובר: 50% מהילדים האלה, אילולא היו מקבלים את התמיכה הוירטואלית של "נחשון" היו נושרים.
דלית שטאובר: כלומר, ניתן ללמוד מזה שתמיכה נכונה בתלמידים אמצעים שונים ומגוונים מסייעת גם להתמדה שלהם גם בהיבחנות.
דלית שטאובר: בסופו של דבר, מה שנותן קנה מידה זה כמה נבחנים בסוף הדרך.
דלית שטאובר: אני רוצה לומר שההצלחה של התכנית הזאת באה גם לידי ביטוי במספרים בצורה אחרת כי השנה היה גידול של 700 תלמידים, מ-3,000 תלמידים ל-3,700 תלמידים.
דלית שטאובר: כלומר, הילדים מבינים שיש פה משאב שתומך בהם.
דלית שטאובר: בתי הספר מבינים ומפנים ואנחנו רואים גידול בזה.
דלית שטאובר: בהקשר הזה, אני גם אגיד משהו שהוא מאוד משמעותי:
דלית שטאובר: חלק מהקושי של תלמידים להיבחן הוא באמת בעניין של הנגשה של המגמות האלה ברמת פריפריה וברמת גודל בית ספר.
דלית שטאובר: לפעמים ילד רוצה ללמוד 5 יחידות אבל אין מספיק ילדים לקבץ מגמה כזאת.
דלית שטאובר: גם משום שאין מספר ילדים בבית הספר ובית הספר קטן.
דלית שטאובר: לפעמים יש קושי למצוא את המורה המתאים.
דלית שטאובר: אנחנו הגינו את הרעיון של תיכון וירטואלי.
דלית שטאובר: תיכון וירטואלי שהילדים לומדים בו בכל גודל של קבוצה, גם אם זה תלמיד אחד, כמה בתי ספר או מקבץ של בתי ספר.
דלית שטאובר: אנחנו לומדים בבוקר בשעה שנתונה לנו במערכת אל מול מחשב ואחרי הצהריים, בתגבור הווירטואלי.
דלית שטאובר: התכנית הזאת תצא השנה לפועל.
דלית שטאובר: אנחנו מייעדים השנה 150 תלמידים שיצטרפו אליה כפיילוט בנושא של מתמטיקה ופיסיקה.
דלית שטאובר: בשנה הבאה 450 תלמידים ובעוד שנתיים 1,000 תלמידים, שזה גידול נטו.
דלית שטאובר: זה להגיע למקומות שעד כה זה לא התאפשר להגיע אליהם.
דלית שטאובר: אנחנו מדברים גם על גידול במתמטיקה ופיסיקה וגם על הרחבת המקצועות המדעיים כדי להתמודד עם הקושי הזה של גודל קבוצה ושל מורה איכותי ברמה של הנגשה ושוויון הזדמנויות לכלל ילדי ישראל.
עינת וילף: פרופ' מייזלס, בבקשה.
עפרה מייזלס: תודה.
עפרה מייזלס: כפי שאמרתי וגם אמרה המנכ"לית, המוקד המרכזי בהקשר הזה הוא הירידה במתמטיקה מ-5 יחידות ל-4 יחידות וירידה לא מאוד דרמטית אבל די עקבית בפיסיקה.
עפרה מייזלס: כאמור, בביולוגיה אנחנו רואים עלייה ובכימיה, למעט המגזר הממלכתי, אנחנו רואים עלייה.
עפרה מייזלס: אני רוצה להיכנס למשהו שהוא יותר בעייתי.
עפרה מייזלס: הוא בעיקר בעייתי כאשר אנחנו מסתכלים לעתיד וזה הנושא של המורים וכוח ההוראה בתוך המקצועות הללו.
עפרה מייזלס: המקרה של מתמטיקה הוא ייחודי ואני תכף אגע בו, אבל בפיסיקה, בכימיה ובביולוגיה, מה שאנחנו רואים זאת ירידה מתונה אבל מתמשכת של מספרים של מורים.
עפרה מייזלס: על פניו, היא לא מאוד גבוהה וניתנת לטיפול ברמה כזאת או אחרת, אבל הבעיה היותר מרכזית היא הזדקנות כוח ההוראה.
עפרה מייזלס: יש מספרים גדולים מאוד של מורים, בפרופורציות גדולות, סדר גודל של 40% מכוח ההוראה שאמורים לפרוש בעשור הקרוב.
עפרה מייזלס: לעומת זאת, כמעט ולא נכנסים מורים צעירים לתוך המערכת.
עפרה מייזלס: זה אומר שאם כרגע יש לנו ירידה מתונה שאולי ניתנת לטיפול.
עפרה מייזלס: במערכת החינוך נעשו כל מיני הסבות וכן הלאה.
עפרה מייזלס: בהסתכלות קדימה, 5 – 10 שנים קדימה, צריך באופן כזה או אחר להיערך על-מנת שכן יהיו מורים בפיזיקה, בכימיה ובביולוגיה.
עפרה מייזלס: המצב הוא יותר קריטי בפיסיקה, פחות בכימה.
עפרה מייזלס: הנקודה שהיא יותר משמעותית מבחינת האתגר שהיא מציבה בפנינו, אלה המורים למתמטיקה.
עפרה מייזלס: בניגוד למקצועות המדעיים האחרים,
עפרה מייזלס: שבהם אם אין מורים, לצערנו פשוט מורידים את זה מהאופציות של בתי הספר והתיכון הווירטואלי בא לתת מענה, בין השאר, לקושי הזה.
עפרה מייזלס: במתמטיקה, בהיותו מקצוע חובה, ממלאים את השורות.
עפרה מייזלס: חייבים למצוא מיהו שילמד מתמטיקה כי זה מקצוע חובה.
עפרה מייזלס: ואז אנחנו מקבלים, שבמהלך העשור האחרון יש גידול מאוד משמעותי של מורים יותר צעירים שנכנסו למערכת, שאין להם את ההכשרה המתאימה ללמד בגרויות בחטיבה העליונה.
עפרה מייזלס: זה יכול להיות כיוון שאין להם תואר מהאוניברסיטה ותעודת הוראה לגילאים האלה ובין אם הם ממש לא מהמקצוע של הוראת המתמטיקה או אפילו לא קרוב אליה.
עפרה מייזלס: כלומר, הם לא באו ממקצועות הנדסאים והם עברו הסבה.
עפרה מייזלס: אם אנחנו מסתכלים, למשל, על מורים שהם מתחת - - -
עינת וילף: יש כאלה שטוענים שמתמטיקה הוא מקצוע עם פערים ברורים.
עינת וילף: יש כאלה שהם מוכשרים מאוד ויש להבטיח שהם במסלול מוגבר מגיל מאוד מוקדם, ויש כאלה שעבורם זאת התעללות נמשכת.
עינת וילף: נשאלת השאלה האם יש מקום פדגוגית ותפיסתית להגיד שיש אנשים שזה לא בשבילם ובכיתה ח' או ט' הם מסיימים עם זה וגמרנו.
עינת וילף: הם ילכו במסלול חיים שאין בו מתמטיקה.
עינת וילף: יש מחשבות על הרעיון הזה?
עפרה מייזלס: זה נושא גדול.
עפרה מייזלס: קיימות תפישות עולם שונות במערכת אבל אחת המלחמות והמאבקים הגדולים ביותר הם בתחום המתמטיקה.
עפרה מייזלס: זה נקרא "מלחמת המתמטיקאים" ובהקשר הזה יש גישות ותפישות שונות לתפקיד המתמטיקה ולתפקיד בתוך מערכת החינוך של לימוד המתמטיקה.
עפרה מייזלס: אני לא יודעת אם זה המקום להיכנס לכך.
עפרה מייזלס: יש את אלה שבשבילם זה עינוי ויש את המדהימים אבל יש גם המון אמצע.
עפרה מייזלס: מאוד יכול להיות שמתוך האמצע הזה יש לא מעט כאלה שבהוראה נכונה, בעבודה טובה, עם מורים מתאימים, עם מספר שעות מותאם, אפשר להביא אותם לאהוב מתמטיקה, ליהנות ממתמטיקה ולעשות בה שימוש נכון ויאה וגם לשקול מקצועות מדעיים וללמוד אותם באקדמיה, בהינתן ההצלחה שלהם במתמטיקה.
עפרה מייזלס: זאת אומרת, יש המון אמצע בתוך הדבר הזה, בין העילוי המדהים שלומד מתמטיקה גם בלי מורה לבין המתקשה, יש המון אמצע.
עפרה מייזלס: אני חושבת, לכן, שויתור בגיל מוקדם לעצמנו ולתלמידים על האופציה הזאת, אני לא בטוחה שזה כיוון חינוכי שהייתי ממליצה עליו.
עפרה מייזלס: כשאגמור להיפגש עם סדר גודל של 30 אנשים שיש להם מעורבות בנושא ולכל אחד מהם יש דעה, אולי נצליח לגבש דעה בנושא הזה גם במזכירות הפדגוגית.
עפרה מייזלס: אני כן רוצה לציין את מה שהתחלתי לומר קודם.
עפרה מייזלס: אם אנחנו מסתכלים, למשל, על מורים למתמטיקה עד גיל 45, אנחנו מקבלים נתון שלקרוב ל-40% אין הכשרה ללמד מתמטיקה והם מלמדים בחטיבה העליונה ומכינים לבגרות, גם 3, גם 4 וגם 5 יחידות.
עפרה מייזלס: בין השאר זה נובע מכך שהמערכת זקוקה למורים ועושה הכשרות כאלה ואחרות.
עינת וילף: איך זה נראה בשטח?
עינת וילף: מנהל בית ספר - - -
דלית שטאובר: כמו שאמרה עופרה, הרי בכל כיתה עומד מורה.
דלית שטאובר: כשאת בוחנת את ההכשרה של המורה ואת בודקת האם המורה הוכשר באקדמיה בתואר אקדמי במקצוע שאותו הוא מלמד, אז בחינוך שאינו יהודי, באופן גורף התשובה היא כן.
דלית שטאובר: המורה שם הוכשר למקצוע שאותו הוא מלמד.
דלית שטאובר: המצב לא היה כך לפני מספר שנים.
דלית שטאובר: היום יש הקפדה מאוד גדולה.
דלית שטאובר: במגזר הערבי ההיצע של אקדמאים בהוראה עולה מאוד על הביקוש.
דלית שטאובר: מאחר ויש הרבה מאוד אנשים משכילים שפונים להוראה במגזרים האלה, הן באנגלית, הן במתמטיקה, הן בכימיה והן בפיזיקה, יש עלייה במספר המורים המוכשרים על-פי תחום הוראתם.
דלית שטאובר: אנחנו רואים קשר ישיר בין הישגים לימודיים של תלמידים לבין היות המורה מוכשר בתחום שהוא מלמד.
דלית שטאובר: כשאת בוחנת את התמונה במגזר הממלכתי, לצערי זה לא כך.
דלית שטאובר: יש מורה שיש לו B.E.D בחינוך היסודי, שאין לו תואר במתמטיקה או בחטיבת הביניים.
דלית שטאובר: במקום הזה יש לנו תובנות שהן קשורות לתוכנית הפעולה שלנו.
דלית שטאובר: הזמנו מחקר שיבדוק מה צריך לדעת המורה למתמטיקה.
דלית שטאובר: יש לנו תובנות שהן חלק מתכנית ארוכת הטווח שאנחנו נבנה.
דלית שטאובר: ההתמודדות עם כל הסוגיות שעולות כאן יש לה היבט קצר טווח שמכריח אותנו לעשות הסבות כאלה ואחרות.
דלית שטאובר: אנחנו עושים אותן בשפע, ואני אפרוש אותן אחר-כך, כדי לתת מענה מיטבי במסגרת הנתונים האפשריים.
דלית שטאובר: כמובן שזה מחייב היערכות אסטרטגית שעליה אנחנו שוקדים בימים אלה, כדי שבאמת במקצועות הבעייתיים, שמתמטיקה הוא העיקרי ביניהם – קודם כל, לאורך הדרך יגדלו מספר המורים בכיתה שיש להם הכשרה מתאימה בתחום הדעת מתמטיקה.
דלית שטאובר: זאת אחת המטרות האסטרטגיות בתכנית העבודה החל מהשנה והלאה.
דלית שטאובר: אתם יודעים שדברים כאלה קוצרים את הפירות בשלב יותר מאוחר.
דלית שטאובר: אנחנו זיהינו את הקושי הזה ונטפל בו.
דלית שטאובר: היום, כשאת נכנסת לבית ספר, את יכולה לראות מורה שלמד את הנושא המתמטי בצורות כאלה ואחרות לצורך ההוראה אבל הוא לא למד תואר אקדמי במתמטיקה.
עפרה מייזלס: אני סיימתי, אני רוצה לסיים במשהו חיובי.
עינת וילף: לא התייחסתם למגזר החרדי?
עינת וילף: מה אנחנו יודעים על מה שכן קיים, אם בכלל?
עינת וילף: מה כן קיים בתחום המדעי במגזר החרדי?
דלית שטאובר: במגזר החרדי אנחנו יודעים קודם-כל, שהבנות נבחנות במבחני בגרות ואילו הבנים לא בכל בתי הספר.
דלית שטאובר: אנחנו רואים היום התעוררות - - -
עינת וילף: כל הבנות במגזר החרדי נבחנות במבחני בגרות?
דלית שטאובר: לומדות ליבה והרוב הגדול של הבנות נבחנות במבחני "סאלד", שהן אקוויוולנטיות ל-9 יחידות מבחני בגרות, עם השלמות כאלה ואחרות שהם משלימות.
עינת וילף: ב"סאלד" יש מדעים?
דלית שטאובר: יש מתמטיקה ואחר-כך הן עושות את ההשלמות.
דלית שטאובר: הן צריכות לבחור במקצוע מורחב.
דלית שטאובר: יש בתי ספר שממש עושים בגרות.
דלית שטאובר: גם בחינוך של הבנים אנחנו רואים שינוי מגמה.
דלית שטאובר: יש אלינו פניות ואנחנו רואים שהחברה החרדית משתנה.
דלית שטאובר: היא מכירה בצורך להשתלב בעולם העבודה.
דלית שטאובר: יש אלינו יותר ויותר פניות גם בחינוך טכנולוגי.
דלית שטאובר: כמובן שאי-אפשר לעשות חינוך טכנולוגי ללא מתמטיקה ומקצוע מדעי.
דלית שטאובר: יש גם הצטרפות לנושא של בגרות.
דלית שטאובר: אנחנו רואים את המגמה הזאת.
עינת וילף: האם יש בתי ספר של בנים חרדים שמבקשים ללמוד לבגרות?
דלית שטאובר: לא רק שיש.
דלית שטאובר: יש אפילו ישיבות תיכוניות חרדיות שעושות בגרויות מלאות.
עינת וילף: על איזה סדרי גודל אנחנו מדברים?
דלית שטאובר: אין לי כאן את המספרים של האוכלוסייה החרדית אבל אוכל להעביר.
עינת וילף: מבחן "סאלד" במתמטיקה נחשב אקוויוולנטי לכמה יחידות בגרות במתמטיקה?
דלית שטאובר: 2 יחידות.
דלית שטאובר: התלמידות צריכות לעשות תוספת של יחידה אחת ולהשלים ל-3 יחידות הנדרשות לתעודת בגרות.
עינת וילף: אז מהו הדבר החיובי?
עפרה מייזלס: דיברנו על הישגי בנות.
עפרה מייזלס: אני, כמי שלמדה פיסיקה בין השאר, שבתחום הפיסיקה שהיה מקצוע מובהק, אחוז הבנות עלה במהלך 10 השנים האחרונות מסדר גודל של 30% ל-35%.
עפרה מייזלס: אני חייבת לציין את העלייה המאוד דרמטית במגזר הלא יהודי מ-44% ל-53% של בנות שלומדות פיסיקה, מתוך כלל אלה שלומדים והם עוברים 5 יחידות בפיזיקה.
עפרה מייזלס: הגענו ל-53% בנות במגזר הערבי.
עינת וילף: עוד כמה שאלות לפני שחברי הכנסת מתייחסים.
עינת וילף: מה מספר המורים החדשים למדעים שנכנסים למערכת בכל שנה לחטיבה העליונה ולחטיבת הביניים?
עפרה מייזלס: אני לא יודעת כרגע את מספר המורים.
עפרה מייזלס: במתמטיקה, למשל, בחטיבה העליונה חסרים מידי שנה כ-300 מורים במתמטיקה.
עפרה מייזלס: מהאוניברסיטאות יוצאים כ-50 מורים.
עפרה מייזלס: זה האתגר הגדול שעומד בפנינו.
עפרה מייזלס: מידי שנה יש כ-250 מורים שיחסרו לנו, שיש להם את ההכשרה ללמד בחטיבה העליונה.
אלכס מילר: את רוצה להגיד שמתוך בוגרי תואר שני במתמטיקה באוניברסיטאות, 50 נכנסים למערכת החינוך?
אלכס מילר: אי-אפשר להיכנס לתיכון בתואר שני.
דלית שטאובר: צריך תעודת הוראה.
אלכס מילר: לפי מה שאני יודע, בתיכונים מלמדים מתואר שני ומעלה.
אלכס מילר: עד היום נאמר שמי שיכול ללמד בתיכון זה אנשים עם תואר שני.
אלכס מילר: השאלה, האם זה מה שקורה בשטח או מי שמלמד היום בחטיבה העליונה אלה אנשים שאין להם תואר שני?
עפרה מייזלס: אתה רוצה לשמוע את האמת?
עפרה מייזלס: אנחנו כל-כך במצב מאתגר, שאנחנו מדברים כרגע על מסיימי תואר ראשון במתמטיקה באוניברסיטאות שעושים גם תעודות הוראה ומוכנים להיכנס למערכת, סדר-גודל של 50-60 מכל האוניברסיטאות.
אלכס מילר: מתי שיניתם את זה?
אלכס מילר: אני יודע שעד היום - - -
עפרה מייזלס: לא שינו.
עפרה מייזלס: אם היית מוריד את זה לאלה שיש להם תואר שני ותעודת הוראה ונכנסים למערכת, היית מגיע למספרים על יד אחת.
אלכס מילר: זאת אומרת ששיניתם.
אלכס מילר: זאת אומרת, שהיום אפשר ללמד בתיכון גם עם תואר ראשון.
עפרה מייזלס: עם תואר ראשון במתמטיקה.
אלכס מילר: אז מה זה משנה אם אני תואר ראשון במתמטיקה או תואר ראשון בפיזיקה?
עפרה מייזלס: אתה יכול גם עם תואר ראשון בפיזיקה אם עברת את ההכשרה המתאימה והשלמות.
עפרה מייזלס: אנחנו מדברים על זה ש-40% מהמורים הצעירים – למעשה, 250 מתוך 300 חדשים שנכנסים, לא למדו תואר ראשון, לא במתמטיקה, לא בפיזיקה, לא בכימיה, לא בהנדסה ולא בשום דבר שיש בו רמה מאוד גבוהה של מתמטיקה בלימודים אקדמאים.
עפרה מייזלס: נכנסים אנשים שגמרו B.E.D או אנשים שאפילו לא גמרו B.E.D במתמטיקה אלא במשהו אחר.
עינת וילף: את אומרת שכל שנה מצליחים לגייס 50 – 60 מורים למתמטיקה שהם בוגרי אקדמיה.
עינת וילף: האם אנחנו רואים כמה נשארים במערכת או שיש גם בעיה של שחיקה שלהם?
עפרה מייזלס: לי אין את הנתון.