GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדעון סער: למעשה, אם אנחנו כוללים את גני הילדים, עברנו השנה את המספר 2 מיליון, קצת יותר מ-2 ממיליון, 2,005,000 תלמידים, מתוכם קצת יותר מ-1.5 תלמידים בבתי הספר, כ-4,300 מוסדות חינוך, 141,000 עובדי הוראה.
גדעון סער: עובדי הוראה זה כמובן גם בגני הילדים וגם בבתי הספר.
גדעון סער: הנתונים מצביעים על הצמיחה הדמוגרפית, תמיד חשוב לזכור את זה.
מוחמד ברכה: התוכנית לא מחולקת פה.
גדעון סער: אני לא חושב אבל אני מוכן לדאוג להעביר לכל אחד מחברי הכנסת את הנתונים שעוד הלילה עבדו עליהם.
גדעון סער: הגידול שאנחנו רואים הוא גידול של 35,000 תלמידים, גידול גם בחינוך העברי, גם בחינוך הערבי.
גדעון סער: צריך לזכור את המגמה הזו של גידול כי בהשוואה למדינות ה-OECD, שנמצאות בהתכווצות דמוגרפית, מדינת ישראל נמצאת בתהליך של גידול בכל מערכות החינוך שלה, אנחנו תכף נראה לסוגי מערכות החינוך.
גדעון סער: המשמעות היא כמובן באה לידי ביטוי בבינוי, באה לידי ביטוי בצורך בעובדי הוראה, באה לידי ביטוי בהתמודדות מתמדת עם סוגיה של צפיפות בכיתות.
גדעון סער: יש פה הרבה מאוד ממדים, וכאשר אנחנו רואים את ההשקעה של מדינת ישראל, אם אנחנו לוקחים את הנתונים מלפני כמה שנים של ה-OECD, שהיום אולי השתפרו, הם הוכיחו לנו שאנחנו נמצאים במקום ממוצע מבחינת ההשקעה ביחס לתוצר הגולמי, אבל במקום נמוך ביחס להשקעה פה תלמיד והדבר הזה נובע מאותו נתון שעליו אני אדבר עכשיו.
עינת וילף: יש כאן חלוקה בחינוך הכללי לחרדי?
גדעון סער: בואו נעבור לחלוקה הבאה שעוסקת במגזרים.
גדעון סער: אם אנחנו רואים את השקף, השקף מתייחס לחינוך העברי היסודי לפי פיקוח ואנחנו רואים בעצם גידול בכל המגזרים.
גדעון סער: אנחנו רואים בוודאי גידול גדול במיוחד בחינוך החרדי, אבל אני מבקש להפנות את תשומת הלב למגמה מאוד מעניינת, כמעט סודית, של גידול עקבי במספרים בחינוך הממלכתי.
גדעון סער: זאת אומרת, אם אנחנו מסתכלים על אמצע העשור הקודם אנחנו יכולים לראות שנים של ירידה, אנחנו רואים פה ירידה שהתחילה מאמצע שנות ה-90', 350,000, בעצם עכשיו הגענו לאותו מקום, אבל היתה ירידה שהגיעה בתשס"ו, ב-2005, אמצע העשור הקודם, 326,000 תלמידים.
גדעון סער: מאז, וזה התחיל במספרים יותר צנועים של גידול של בין 1,000 ל-3,000 תלמידים במחזור, או בשנתון, אנחנו יכולים לראות שבשנתון האחרון יש כבר עליה של 7,000.
גדעון סער: הדבר הזה הוא כמובן תמיד משקף מגמות בילודה אבל מן הסתם באיחור של כ-6 שנים.
גדעון סער: זאת אומרת, יש, בניגוד למיתוסים, גידול דמוגרפי בכל המגזרים והוא בא לידי ביטוי בהיקפי הכניסה למערכת.
ג'מאל זחאלקה: מהם האחוזים, כבוד השר?
גדעון סער: כל אחד פה, חבר הכנסת זחאלקה, גם אלה שאין להם תואר דוקטור, יוכל לעשות את זה בקלות.
ג'מאל זחאלקה: הנתונים משקפים מגמה הפוכה.
ג'מאל זחאלקה: מבחינת אחוזים זה יורד.
גדעון סער: אם אתה לוקח את האחוזים לעומת הגידול בחינוך החרדי, החינוך החרדי גדל בעקומה יותר משמעותית ומספיק להסתכל על השיפוע של הגרף בשביל להבין את זה.
גדעון סער: יחד עם זאת, יש פה מגמה מאוד משמעותית, ממגמה של התכווצות דמוגרפית – חייבים להבין את הנקודה הזאת – שהיתה מאמצע שנות ה-90' עד אמצע העשור הקודם.
גדעון סער: המגמה, במה שאנחנו קוראים המגזר הממלכתי, התהפכה.
גדעון סער: היא לא דומה בגידול הילודה למגזר החרדי אבל המגמה היא ברורה.
גדעון סער: כמובן, גם במגזר הממלכתי-דתי אנחנו רואים גידול, הוא כמובן יותר צנוע, 2,000 בשנה הזאת, גם בשנה הקודמת, אבל גם בו חל גידול.
גדעון סער: הנושא של הקלה בנטל התשלומים הוא בעצם נושא ששמנו אותו במרכז בהחלטות הממשלה מחודש ינואר השנה בעקבות ועדת טרכטנברג.
גדעון סער: אני רוצה לומר לוועדה שאנחנו הצגנו בפני ועדת טרכטנברג את אותו סדר-יום שמתייחס בעצם לנקודות המרכזיות פה.
גדעון סער: יש פה נושא שיוצג בקרוב בפני הוועדה וזה נושא של תנועות נוער, גם בו יש מרכיב כזה.
גדעון סער: אבל המהלכים המרכזיים הם המהלכים של החינוך חינם לגילאי 3-4 - - -
רויטל לן-כהן: חוץ מהילדים עם הצרכים המיוחדים.
עינת וילף: רויטל, את יוצאת.
עינת וילף: אמרתי שאין הערות בזמן הדיון.
גדעון סער: אני רוצה גם לומר, לא כתקדים להערות וקריאות ביניים, שאני גם מורגל בהן וגם אוהב אותן בדרך כל במליאת הכנסת - - -
עינת וילף: אני לא.
גדעון סער: לא, במליאה אני אוהב אותם, לא בוועדות, כי במליאה אני תמיד משתמש בזה בצורה מסוימת.
גדעון סער: אבל אני אומר, לא כתקדים, שאנחנו ניתן מענה גם בנושא ילדי השילוב, גם בנושא הילדים שזקוקים לסייעות.
גדעון סער: אנחנו מתמודדים עם זה.
גדעון סער: הישיבה האחרונה התקיימה ביום חמישי עם אנשי אגף התקציבים במשרד האוצר, אני מקווה שעוד השבוע אנחנו נסיים את העניין הזה וניתן לו מענה.
גדעון סער: חינוך חינם לגילאי 3-4.
גדעון סער: ספרי לימוד כסוגיה אסטרטגית שאני אציג את כל הרבדים שלה, גם את הפיקוח על המחירים, גם את סוגיית ההשאלה.
גדעון סער: סוגיה, שאני אומר את זה בצורה גלויה, סבלה מהזנחה רבת שנים מבחינת הפיקוח האפקטיבי של המשרד ואנחנו מטפלים בה היום טיפול שורש.
גדעון סער: נושא שהוצג בפני הוועדה התחיל השנה, ב-2012, נושא של הסבסוד ליציאת תלמידים למשלחות בפולין, ניגע בו רק בתמצית, והנושא של סבסוד דיפרנציאלי של תשלומי הורים על טיולים, מה שאמרתי בתחילת הישיבה ואולי נתחיל עם השקף הזה.
גדעון סער: כמו שאתם רואים, הטבלה הזו בעצם משקפת את מה שאנחנו מתכוונים לעשות.
גדעון סער: נושא הטיולים השנתיים מתוך נושא תשלומי ההורים הוא נושא מאוד בולט, במובנים מסוימים היה גם נושא כואב.
גדעון סער: הכרנו תופעות של ילדים שלא יצאו לטיולים שנתיים כי היד של ההורים לא היתה משגת.
גדעון סער: היו מקומות שהתמודדו עם זה עם יותר תושייה, עם פחות תושייה.
גדעון סער: אנחנו החלטנו לבחור בנושא הזה אחרי שהתלבטנו וקיבלנו גם בהחלטת הממשלה גיבוי תקציבי לבצע מהלכים בסוגיית תשלומי ההורים, התלבטנו הרבה מאוד מה לעשות ואיך לעשות.
גדעון סער: בחרנו בנושא של הטיולים השנתיים מהטעם שבוודאי ניתן לראות בזה נושא אינטגרלי מתוכנית הלימודים, דבר שאנחנו מעודדים אותו, רואים בו חלק מהקניית ערכים של אהבת המולדת, של ערכי טבע ונוף, ואנחנו רואים גם שהבטחת ההשתתפות של כל התלמידים היא דבר חשוב יותר.
גדעון סער: גם פה אנחנו נלך למענה דיפרנציאלי.
גדעון סער: זאת אומרת, הסבסוד ינוע בין 40%-80% על פי הדירוג החברתי-כלכלי של בית הספר.
גדעון סער: התלבטנו איך ליצור מנגנון שהוא לא מאוד מסורבל לבדיקה כמה סבסוד צריך לתת בכל מקרה.
גדעון סער: אנחנו נלך לסבסוד בית-ספרי, כאשר בבתי הספר בדירוג חברתי-כלכלי הגבוה ביותר שיעור הסבסוד יהיה 40%, בבתי הספר החלשים ביותר מבחינה סוציו-אקונומית הסבסוד יהיה 80%.
גדעון סער: זאת אומרת, כולם ייהנו מאותן הנחות בשיעור שונה.
גדעון סער: אם אנחנו מסתכלים על הפירוט על פי שכבות גיל אנחנו רואים שהנחה ממוצעת לתלמיד בבית ספר יסודי תנוע בין 81-162 שקלים, אנחנו מדברים בשנת לימודים, בחטיבת הביניים בין 155-310 שקלים, בחטיבה העליונה בין 202-404 שקלים.
גדעון סער: אנחנו רצינו לצאת עם זה היום.
גדעון סער: לנוכח העובדה שעקב אישור תשלומי ההורים על ידי הוועדה, יש אמנם מספרית לא הרוב אבל התחילו לגבות מההורים תשלומי הורים, כמובן שבמידה והדבר הזה נגבה יהיו החזרים, אבל להוריד את זה לשטח באופן מידי לביצוע לשנת הלימודים תשע"ג.
גדעון סער: אני מאמין שבזה אנחנו עושים שני דברים בבת אחת:
גדעון סער: אנחנו גם מקלים את הנטל על ההורים, את נטל התשלומים בגזרה מאוד חשובה, אנחנו גם עושים את זה בצורה שיש בה ממד של צדק חברתי שבא לידי ביטוי בדיפרנציאליות בביצוע.
גדעון סער: נושא גילאי 3-4, בעצם החלטת הממשלה שנפלה לפני 7 חודשים בלבד, זה נראה כאילו זה לפני הרבה זמן אבל זו היערכות שבוצעה תוך כדי 7 חודשים, מה-8 בינואר, כאשר ועדת הכספים של הכנסת העבירה לנו את התקציבים הרלוונטיים רק בחודש פברואר, לפני חצי שנה.
גדעון סער: בעצם הממשלה קיבלה החלטה לבצע מהלך תוך 3 שנים, תוך 3 שנים להגיע לכלל הילדים בשתי שכבות הגיל הרלוונטיות, 317,000 תלמידים בגילאי 3 ו-4.
גדעון סער: הערכה שלנו היא שכבר בשנת היישום הראשונה יינתן מענה לכ-269,000 ילדים.
גדעון סער: דהיינו, קרוב ל-85% מהילדים בשכבות הגיל הרלוונטיות.
גדעון סער: קבלת ההחלטות על ידי הרשויות המקומיות כשיש פערים בין הביקוש להיצע תתבצע על פי קריטריונים אחידים, או הנושא הגילאי, או, רשויות שבוחרות בכך, הנושא הסוציו-אקונומי.
גדעון סער: אני יכול לומר, ואני רק בשבוע האחרון הייתי בסיורים ב-3 ערים, במודיעין, ברחובות ואתמול ברמלה, 3 ערים שבהן ניתן מענה של 100%, שגם משרד החינוך, אבל גם הרשויות המקומיות, התארגנו במהירות ובאפקטיביות מאוד רבה כדי לתת מענה לכמה שיותר ילדים כבר בשנת היישום הראשונה של המהלך.
גדעון סער: אני מזכיר שהמתינו לו 27 שנים והיו כאלה שהציעו לנו להמשיך להמתין.
גדעון סער: אנחנו בחרנו להתחיל עם ידיעה שלא נוכל לתת את מלוא המענה בשנת היישום הראשונה אבל עם חתירה למתן מענה מקסימלי בשנת היישום הראשונה.
גדעון סער: הבינוי שבוצע, אני רוצה לתת מושג.
גדעון סער: יצאו הרשאות לבינוי וכולן מומשו, כולן כבר הועברו לשטח בשלב שבו אני מדבר בהיקף של 1.3 מיליארד שקלים בשנת התקציב הנוכחית, זה כ-50% מתקציב של 2.6 מיליארד שבכל התקופה יושקע בהקמת גנים חדשים.
גדעון סער: צריך להבין שמה שהמהלך הזה עושה, הוא מגדיל – אני רואה את זה בשטח כשאני שואל מה היה הביקוש קודם ומה הביקוש עכשיו – הוא מגדיל את הביקוש לגנים הציבוריים, שקודם לכן, עקב התשלום, לא הלכו לגנים ציבוריים או הלכו לגנים פרטיים לא מורשים.
גדעון סער: המשמעות היא יותר ילדים שמשתתפים במסגרות של הגיל הרך, ואנחנו יודעים על פי המחקר שיש קורלציה בין הישגים לימודיים בהמשך הדרך בשלבים הבית-ספריים לבין מספר השנים שבו השתתפו במסגרת הללו.
גדעון סער: אני רוצה למסור שבשנת הלימודים הקרובה יפתחו 860 כיתות גן חדשות, יותר מ-500 מהן אלה מבנים חדשים שנבנו בפרק הזמן הקצר הזה.
גדעון סער: יש עוד מספר עשרות מבנים שבהם יפתחו גני ילדים אחרי חגי תשרי, רובם יהיו מוכנים ב-27 באוגוסט.
גדעון סער: יש כ-500 גנים פרטיים, 400 ויש עוד 100 בתהליך שיכנסו למהלך על פי הפרמטרים שהוצגו פה בפני הוועדה ובעצם גם ההורים שם יזכו באותו סבסוד.
גדעון סער: יש 910 גננות חדשות שישתלבו במערכת הרשמית בלבד.
גדעון סער: אני אתן עוד נתונים לגבי גנים לא רשמיים.
גדעון סער: בסך הכול יש עלות של סבסוד תוספתי בשנת הלימודים הזאת קרובה למיליארד שקלים.
גדעון סער: חיסכון להורה, החיסכון להורה ששלח ילד למסגרת ציבורית בלתי מסובסדת קודם הוא חיסכון של כ-8,000 שקל בשנה, וכמובן שאם הוא שלח למסגרת פרטית החיסכון הוא יותר גדול.
גדעון סער: אני יכול לדווח בנושא של כוח האדם שבמהלך תשע"ב נפתחו קורסים להכשרת גננות בהיקפים משמעותיים.
גדעון סער: מסלול של אקדמיות להסבה, 365 תלמידות, מסלול של הרחבת הוראה, 45 תלמידות, מסלול של גננות פרטיות, 49 תלמידות.
גדעון סער: על הרצף התלת שנתי, אנחנו נשקיע בהכשרה 60 מיליון שקלים.
גדעון סער: אם אני מסכם רגע את הנושא של גני ילדים, נושא כבד מאוד, בעיקר למי?
גדעון סער: למשפחות צעירות.
גדעון סער: הורים לילדים בגילאי 3-4 אלה משפחות צעירות, אלה משפחות בתחילת הדרך, הורדת התשלומים האלו מבחינתן זה כמו הורדה של משכנתא שנייה מהגב.
גדעון סער: הדבר הזה הוא בעל משמעות גדולה ביותר ולכן עשינו מאמץ לא על חשבון הסטנדרטים אלא על חשבון הקלה של הליכים בירוקרטיים בתוך המשרד.
גדעון סער: אנחנו גם יצאנו לרשויות המקומיות עם פניות עוד חודשיים לפני החלטת הממשלה כדי שיאתרו משבצות קרקע לבינוי של גנים חדשים לתת את המענה המקסימלי כבר בשנת היישום הראשונה.
גדעון סער: אבל בראייה שלנו של הקלת הנטל על ההורים, הדבר הזה הוא אולי המהלך המרכזי ביותר, בוודאי המהלך המרכזי ביותר מבחינת ההיקף התקציבי שמושקע בו, ובמקביל מושקע בעצם בעיבוי המערך של הקמת הגנים הציבוריים בכל הארץ.
גדעון סער: נושא של ספרי לימוד.
גדעון סער: נושא של ספרי לימוד הוא נושא מאוד כאוב בהרבה מאוד פרמטרים.
גדעון סער: מה בעצם אנחנו מבצעים בימים אלה?
גדעון סער: אחד, קביעת קריטריונים כלכליים למחירים של ספרי לימוד.
גדעון סער: במידה רבה עד היום קביעת מחירי ספרי הלימוד היתה בידי ההוצאות לאור, שלפחות בחלק המקרים קבעו מחירים שהיו מחירים מופרזים בעיננו ובסופו של דבר מי ששילם את המחיר היה הציבור.
גדעון סער: אנחנו מקימים מינהל אכיפה ופיקוח במשרד שאחד התפקידים שלו יהיה אכיפה של המחירים המאושרים על ידינו לספרי לימוד, מבצעים מהלך של הוזלת העלויות של ספרי הלימוד על ידי קביעת פרמטרים למחירים הללו.
גדעון סער: האכיפה תכלול מניעת שימוש באמצעות ספרים שאינם מאושרים על ידי המשרד והקמת מאגר מקוטלג ופומבי של ספרי לימוד מאושרים.
עינת וילף: האם תהיה גם כוונה שיהיו פחות שינויים בתוכניות הלימודים שמחייבות ספרים חדשים?
דלית שטאובר: תוכניות הלימודים עוברות עדכון בהלימה לדרישות העכשוויות של מיומנויות חשיבה, של אמצעי הוראה חדשניים וטכנולוגיים שנכנסים.
דלית שטאובר: הכוונה שלנו בתוך המהלך הזה שיש מחויבות לפחות ל-5 שנים לשימוש בכל ספר.
מוחמד ברכה: הרושם לפעמים הוא שתחלופת הספרים באה מסיבות מסחריות ולא פדגוגיות.
גדעון סער: אגב, אני לא יודע אם אתם יודעים שאנחנו עדיין בבג"צים על המהלכים שאנחנו מבצעים מול הוצאות הספרים.
גדעון סער: אנחנו בהחלט רואים מצב שבו לאינטרסים כלכליים גם של הוצאות לאור וגם של חנויות ספרים היתה השפעה אדירה ואנחנו היום פועלים גם באמצעות רגולציה, גם באמצעות פיקוח וגם באמצעות המהלכים שאני אציג כדי לכווץ את המשקל של אותם שיקולים שהם באים בעצם על חשבון הציבור.
זבולון אורלב: למה אי אפשר לחסוך את הבג"ץ על ידי חקיקה - - - ?
גדעון סער: כי לא בכל דבר אפשר לבצע חקיקה, אבל היו פעמים שבאנו לכנסת עם נושאים של חקיקה שיש להם קשר לספרי לימוד.
גדעון סער: אל"ף, היתה חקיקה ממשלתית שאני הבאתי לפה ב-2010 להוריד – ואני תכף אגע בנושא השאלת ספרי לימוד – את הרוב של ההורים הנדרש לאישור מ-90% ל-60%, זה בוודאי פתח לנו דלת הרבה יותר רחבה להרחבת המהלך הזה.
גדעון סער: היתה הצעת חוק פרטית של חבר הכנסת אורי אריאל, שהיתה בשבילנו פלטפורמה גם בהיבט של מכניזם של פיקוח וקבלת אחריות לידי המשרד, ואם יהיו הצעות חוק טובות נוספות אנחנו נשקול אותן באהדה.
אלכס מילר: שאלה קטנה, אדוני?
גדעון סער: אני רוצה קודם להציג, אני מוכן יהיה לענות על כל שאלה אבל אני רוצה לסיים את ההצגה.
גדעון סער: אני רוצה לגעת עכשיו בנושא השאלת ספרי לימוד.
גדעון סער: בעצם הרציונל הוא רציונל של חיסכון להורים בחיסכון ממוצע בין 280-320 שקל על פי שכבת גיל.
גדעון סער: בסך הכול, אנחנו מאמינים שהמהלך הזה בכלל בתי הספר שבהם הוא מבוצע חוסך להורים 140 מיליון שקל.
גדעון סער: מתוך זה 38 מיליון שקלים זה השווי של בתי הספר החדשים שנכנסו למהלך השנה, קצת יותר מ-300 בתי ספר, נציג תכף את הנתונים.
גדעון סער: זה מה שהצלחנו לחסוך באמצעות המהלך של השאלת ספרי לימוד.
גדעון סער: אם אני יכול להציג את הנושא של ההשאלה, יש היום 1,325 בתי ספר, אם ראיתם קודם יש כ-4,300 בתי ספר במערכת, קצת יותר מ-1,300 בתוך המהלך של השאלת ספרי לימוד.
גדעון סער: הדבר הזה משפיע - - -
מוחמד ברכה: איך זה - - - ?
גדעון סער: החלטות של ההורים.
גדעון סער: בבית ספר שבו 60% מההורים רצו אנחנו מעניקים את הגיבוי גם הלוגיסטי וגם התקציבי, גם על ידי רכישת המלאי הראשוני של הספרים שנכנסים לפול של ההשאלה וגם על ידי העמדת או סיוע לוגיסטי חיצוני או תקצוב לרכז בית ספרי שפועל בנושא הזה, הדבר הזה תלוי בהורים.
גדעון סער: היו בהחלט הרבה מאוד גורמים שעיכבו אותנו, אם זה מהורים שרצו לילדים יהיו ספרים חדשים – ואני תמיד אומר שהעם היהודי הוא עם שהוא לפעמים יותר טוב בקיטורים מאשר לעשות את השינויים בפועל.
מוחמד ברכה: מזל שאני לא אומר את זה.
גדעון סער: אני אומר את זה.
גדעון סער: עבור בגורמים כלכליים, שאתה נגעת בחלקם, שניסו לשכנע הורים למה לא כדאי להם ולמה כדאי להם לרכוש ספרים חדשים, וכלה במנהלים שלא רצו מעמסה לוגיסטית נוספת על אף אותו סיוע שהזכרתי.
גדעון סער: אנחנו הצלחנו - - -
מוחמד ברכה: זה לא היה קיים באופן הפוך, זאת אומרת, בתי ספר שרצו ולא היתה היענות מספקת?
עינת וילף: חבר הכנסת.
מוחמד ברכה: זו שאלה, זה משרת את הדיון, אני לא מעלה נושא חדש.
גדעון סער: אני לא מכיר.
גדעון סער: אנחנו כמשרד דחפנו את זה, לא רק דחפנו את זה, הארכנו את מועד הרישום של הכניסה פעמיים כדי שכמה שיותר בתי ספר יכנסו.
גדעון סער: המנכ"לית אולי תרצה להוסיף.
גדעון סער: בכל אופן, בסופו של יום נוספו 386 בתי ספר על 939 בתי ספר שממשיכים בתוכנית, רובם בחינוך היסודי, 852 מהם בתי ספר יסודיים, מיעוטם בתיכוניים.
גדעון סער: 744 בתי ספר מבצעים את התוכנית בסיוע המנהלת של משרד החינוך, 581 בתי ספר מפעילים את התוכנית באופן עצמאי.
גדעון סער: אני כבר אומר מעכשיו, בתי ספר שירצו להיכנס לתוכנית בשנת הלימודים הבאה, אנחנו ממשיכים, אנחנו לא יכולים לכפות על ההורים, אנחנו מציעים את זה, אנחנו מוכנים להשקיע בזה תקציבים, אנחנו לא נכפה, אנחנו בהחלט נעניק את הסיוע וישוריינו לזה תקציבים גם בתוכנית התקציבית שלנו לשנת 2013.
גדעון סער: אני רוצה להתייחס לנושא של הורדת מחירי ספרי לימוד.
גדעון סער: אגב, אולי כדי שתבינו את ההקשר, גם המהלך של השאלת ספרי לימוד בוצע אחרי שניסינו ללכת למהלך של רכישה מרוכזת של ספרי לימוד, המכרז הזה הוכשל על ידי גורמים כלכליים, ראינו שאין רצון להיכנס אליו ואז בעצם העברנו את אותם תקציבים שרצינו לטובת הרכישה המרוכזת להשאלת ספרי לימוד.
גדעון סער: הורדת מחירי ספרי לימוד עוסקת בהסדרת פיקוח על מחירי ספרי לימוד תוך קביעת מחירי מקסימום על פי קריטריונים כלכליים.
גדעון סער: צריך להבין שספר לימוד הוא לא מוצר רגיל, זה לא מוצר שעקרונות ההיצע והביקוש חלים לגביו.
גדעון סער: ההורים צריכים לרכוש ספר גם אם המחיר הוא גבוה באופן יחסי כדי לקיים את תוכנית הלימודים כסדרה.
גדעון סער: העיקרון שמנחה אותנו הוא שהמחיר ישקף רווח הוגן למו"ל אחרי שיקול התשומות וגם מחיר הוגן לצרכן.
גדעון סער: זאת אומרת, אנחנו רוצים לבחון את עלויות הפיתוח, ההדפסה, ההפצה וכדומה, ובחלק מהבחינה שלנו ראינו שהמחירים חרגו מזה.
גדעון סער: אם אני מסתכל על שנת 2012 אני יכול לדווח לוועדה שהוזלו מחירים של למעלה מ-100 ספרי לימוד חדשים בשיעורים ניכרים.
גדעון סער: ב-2013, אנחנו עובדים בימים האלה על אישור של המודל בוועדת המחירים של משרד האוצר, נחיל את מודל התמחור על כלל ספרי הלימוד ותהיה לכך השפעה רוחבית ומשמעותית.
גדעון סער: במקביל, אנחנו מקימים, ובימים אלה מתקיים מכרז בנושא של מנהל מינהל פיקוח ואכיפה אצלנו במשרד, אחד מהתפקידים של המינהל החדש יהיה פיקוח גם על סוגי תשלומי ההורים באופן כללי ובדגש על נושא ספרי הלימוד.
גדעון סער: אנחנו בהחלט רואים בזה דבר מרכזי.
גדעון סער: אני אעבור רק בקצרה על סוגיית המסעות לפולין כי הצגתי אותה בוועדה, נדמה לי בתקופת חבר הכנסת מילר.
גדעון סער: אני רוצה רק להראות שהמודל החדש שהלכנו עליו עם השלטון המקומי, עם הרשויות המקומיות, כבר הביא, על אף שנכנסנו אליו רק ב-1 בינואר, דהיינו באמצע שנת הלימודים תשע"ב, לגידול מאוד משמעותי של מספר המשתתפים, מ-23,000 ל-30,000.
גדעון סער: הצפי שלנו שישתתפו 35,000 תלמידים בשנת הלימודים תשע"ג.
גדעון סער: זאת אומרת, כבר תוך שנה וחצי הצפי הוא לעלייה של כ-50% בהיקפי התלמידים, תלמידי התיכון שיוצאים למהלך הזה, מהלך שגם משקיעים בו הרבה מאוד כסף.
גדעון סער: בסופו של דבר הוא שייך לאותו דבר, כמו ספרי הלימוד, כמו 3-4, כמו הטיולים, נושא של הקלת הנטל מעל ציבור ההורים.
גדעון סער: יש פה את המודל, כמובן הוא גם מודל דיפרנציאלי, ככל שהסוציו-אקונומי יותר נמוך הסבסוד יותר גבוה.
גדעון סער: בסך הכול הוועדה מכירה את זה.
גדעון סער: נושא אחרון שאני אציג לפני שאני מעביר את רשות הדיבור למנכ"לית, כמובן שאני אהיה מוכן לענות לשאלות, זה הנושא המרכז בשנת הלימודים הבאה.
גדעון סער: בחרנו להתמקד במנהיגות של שני ראשי ממשלה מהגדולים שהיו למדינת ישראל, דוד בן-גוריון ומנחם בגין ז"ל, שגם בסמיכות למועדים שנוגעים – אנחנו ב-2013 נציין 40 שנה לפטירתו של ראש הממשלה הראשון, דוד בן גוריון, אנחנו עכשיו, 2012, מציינים 20 שנה לפטירתו של מנחם בגין ז"ל.
גדעון סער: אנחנו בחרנו, גם עקב החלק שלהם במערכה להקמת המדינה, גם עקב המנהיגות שלהם כראשי ממשלה וגם עקב היכולת להעביר באמצעות האישיות שלהם לא רק ערכים של מנהיגות אלא גם תקופות משמעויות ביותר והחלטות משמעותיות ביותר מההיסטוריה הישראלית, מההיסטוריה של המאבק להקמת המדינה, בחרתי בנושא הזה כנושא המרכז לשנת הלימודים תשע"ג.
גדעון סער: אני מזכיר רק שתשע"ב היתה בסימן אורח חיים בריא ופעיל, שנת הלימודים תשע"א היתה בסימן שנת השפה העברית, השפה הערבית במגזר הערבי.
גדעון סער: המטרות של התוכנית מוצגות כאן:
גדעון סער: היכרות עם חזונם ופועלם, התמודדות עם דילמות בתהליכים של קבלת החלטות מרכזיות, סגנון מנהיגות ודוגמה אישית, פועלם על רקע התקופה ההיסטורית ומהלכיה, דילמות עכשוויות של החברה הישראלית לאור התמודדויות של מנהיגים בעבר וחינוך למנהיגות.
גדעון סער: כאן רואים את התכנים, אנחנו בהחלט רוצים לקיים הרבה מאוד מפעלים במסגרת השנה הזאת, כולל תחרויות חיבורים, כולל חידונים, כולל צעדות בארץ.
גדעון סער: הטלוויזיה החינוכית תהיה שותפה למהלך של השנה הזאת.
גדעון סער: אני חושב שמגוון התכנים יהיה מאוד רחב.
גדעון סער: צירים מרכזיים מופיעים, הקמת המדינה ועיצוב צביונה, ממלכתיות, שלטון החוק ודמוקרטיה, החלטות מעצבות היסטוריה.
גדעון סער: נדמה לי שתהיה בתכנים האלו רלוונטיות לכל סוגי הציבורים, לכל סוגי הזרמים ולכל סוגי המגזרים בחברה הישראלית.
עינת וילף: אתה רוצה לפתוח את הדיון עכשיו או המנכ"לית קודם?
גדעון סער: אני אאפשר למנכ"לית להמשיך ולהציג.
גדעון סער: המנכ"לית תמשיך ותציג, זו בעצם אותה מצגת, את המהלכים המרכזיים לשנת הלימודים הקרובה, וכאן אנחנו ממשיכים ומציגים את סוגיית הרפורמות, איפה הרפורמות עומדות.
עינת וילף: בבקשה, מנכ"ל משרד החינוך, דלית שטאובר.
דלית שטאובר: אנחנו, כפי שהשר אמר, נמצאים בעיצומם של תהליכים שמחוללים שינוי בכל שכבות הגיל.
דלית שטאובר: בתחילת שנת הלימודים שעברה התחלנו בהטמעת רפורמת "עוז לתמורה" בחטיבות העליונות, רפורמה שהמורים שעבדו בחטיבה העליונה חיכו לה זמן רב והיא הביאה שיפור משמעותי בשכר המורה, תוספת ממוצעת של כ-51%, שינוי במבנה שעות העבודה של המורה, המורים שוהים 40 שעות שעון בבית הספר, במהלכן הם עובדים באופן פרטני עם תלמידים, עושים עבודה שהיא עבודה תומכת הוראה, מפגשי צוות, וכמובן, הרפורמה הזו עומדת גם על רגל נוספת של שינוי סביבת העבודה למורה, בניית פינות עבודה למורים, כל פינה כזו מאובזרת ומאפשרת למורה לקיים איכות חיים מקצועית במקום שהוא צריך לשהות בו 40 שעות עבודה.
דלית שטאובר: אני רוצה לציין שלקראת ההרחבה של הרפורמה בשנה הבאה כל התקציבים לבינוי פינות העבודה יצאו מאוד מוקדם לקראת הקיץ והרוב המכריע של פינות העבודה של בתי הספר שמצטרפים לרפורמה תהיינה מוכנות קרוב מאוד לפתיחת שנת הלימודים או בפתיחת שנת בלימודים, וגם פה בסיוע מאד מאוד נמרץ ועבודה משותפת עם השלטון המקומי שהוא המבצע.
דלית שטאובר: כפי שאנחנו רואים במספרים, יש לנו השנה כבר 143 מוסדות ביישום מלא, 184 ביישום חלקי.
דלית שטאובר: לרפורמה הזו יש פעימות, זו רפורמה של הצטרפות מרצון, בתי הספר והמורים מצטרפים מרצון.
דלית שטאובר: בסך הכול, 327 בתי ספר נהנים בהיקף חלקי או מלא, כמו שאתם רואים את המספרים מול העיניים, 44 נוספו ביישום חלקי השנה וסך הכול יש לנו 327 חטיבות שנמצאות בתוכנית.
דלית שטאובר: אם אנחנו מסתכלים במספרים של עובדי הוראה - - -
מוחמד ברכה: למה מספר בתי הספר יורד מתשע"ב לתשע"ג?
מוחמד ברכה: זה ביטוי של חוסר תקציב או ביטוי של אכזבה?
גדעון סער: לא של חוסר תקציב.
גדעון סער: הכניסה לרפורמה היא כניסה שהיא בשלב הראשון, כמו שאמרה המנכ"לית, מרצון, אבל צריך להבין - - -
מוחמד ברכה: יש פחות רצון.
גדעון סער: אני לא רוצה להסיק מסקנות כי היה גל מאוד מרכזי בשנה האחרונה, יש בהחלט, כמו שרואים במספרים, מספר פחות.
גדעון סער: יש בתי ספר כמעט באותו היקף שנכנסים ליישום המלא.
גדעון סער: צריך להבין מהו היישום המלא, היישום המלא הוא מעבר ל-40 שעות עבודה.
גדעון סער: מבחינתנו, יש לנו עניין, אנחנו מעמידים את המשאב הכספי, אבל אני רוצה להבהיר שמקץ 4 שנים כל החטיבות העליונות יהיו בתוך הרפורמה.
גדעון סער: היתה בעיה מרכזית, והמנכ"לית תציג תכף נתונים, שהכבידה בשנת היישום הראשונה והיא עיכוב בביצוע פינות העבודה למורים על ידי חלק מהבעלויות, בעיקר על ידי רשויות מקומיות כי רשויות מקומיות מחויבות בהליכים של מכרז להקמת פינות העבודה.
מוחמד ברכה: ומצ'ינג?
גדעון סער: אנחנו מתקצבים, המשרד מתקצב את זה, אבל ההליך של המכרז לוקח זמן.
גדעון סער: אני מזכיר שחתמנו על הרפורמה באמצע אוגוסט, זאת אומרת, שבועיים לפני פתיחת שנת הלימודים, מטבע הדברים, ב-1 בספטמבר שנה שעברה לא היו פינות עבודה, פינות העבודה בוצעו תוך כדי שנת הלימודים.
גדעון סער: עשינו מאמץ מאוד מאוד גדול ונעשה, ותכף המנכ"לית תראה את זה, מה מתבצע כרגע, גם בחודשי הקיץ, להדביק את הפיגור ולהיכנס למצב שבו אנחנו מלווים את הכניסה לרפורמה בהקמת פינות עבודה כדי שלבד מנושא השכר בהחלט יראו גם שינוי פיזי בבתי הספר שמתאים למעבר לשבוע עבודה של 40 שעות.
גדעון סער: מה שאני יכול לומר מההתרשמות שלי, שבבתי ספר שעברו את כל השלבים בסך הכול יש שביעות רצון.
גדעון סער: אני לא אומר שזה פשוט, זה שינוי בהרגלים, יש גם הבדלים בין מורים יותר צעירים למורים יותר ותיקים כפי שאני רואה את זה בשטח, אבל בסך הכול, בבתי הספר שעברו את כל השלבים, מקבלים את השכר החדש, הוקמו פינות עבודה, בסך הכול אני רואה יותר שביעות רצון.
דלית שטאובר: אז כפי שאנחנו רואים, השנה, מאחר ולוח הזמנים היה אחר לגמרי, ההרשאות יצאו מוקדם מאוד אל השדה, כאשר העדיפות הראשונה היא לתת את ההרשאות לבתי ספר שמצטרפים לרפורמת "עוז לתמורה", אבל כבר אנחנו מכשירים, מתוך ראיה ומתוך הבנה שכלל החטיבות העליונות תהיינה ברפורמה, יוצאות הרשאות במספרים גבוהים כדי שבתי הספר יהיו מוכנים.
דלית שטאובר: אתם רואים כאן פריסה של ההרשאות שיוצאות לרשויות המקומיות ולרשתות.
דלית שטאובר: הרשתות, מוכרחים לציין, היו מאוד מאוד יעילות בבניית פינות עבודה, מאוד זריזות.
דלית שטאובר: הן יותר משוחררות מהמגבלות הבירוקרטיות, כפי שהשר ציין, של השלטון המקומי.
דלית שטאובר: רק כדי לסבר את אוזניכם, שלא תחשבו שמדובר באיזו התמהמהות של השלטון המקומי, לבנות פינת עבודה בבית ספר מבחינת רשות זה כמו לבנות בניין חדש, אותו תהליך, לכן זה לקח את החודשים שזה לקח ואנחנו כבר מאחורי הקושי הזה כאשר השטח ערוך.
דלית שטאובר: אני רוצה לציין את מספרי המורים ובתי הספר, זה מאוד חשוב לראות את התמונה ולהבין שאם הרפורמות האלה מגיעות גם עם עושר עצום של שעות פרטניות שעומדות לרשות המנהל ונותנות מענה פדגוגי מדויק מאוד לצרכי תלמידים על פי מיפוי פדגוגי שנערך, יש כאן מנוף לשינוי תמונת ההישגים ותמונת המענים שניתנים לילדים.
דלית שטאובר: יש לנו השנה כבר מעל 190,000 ילדים שכלולים בתוך רפורמת "עוז לתמורה" בחטיבות העליונות וזה בהחלט מספר שאנחנו מצפים שהוא ישפיע על פני החינוך.
דלית שטאובר: "אופק חדש".
דלית שטאובר: "אופק חדש", רפורמה שאנחנו ממשיכים בהטמעה שלה, רפורמה שמתבצעת כבר מזה מספר שנים, שביעות רצון מאוד מאוד גבוהה של המורים.
דלית שטאובר: יש כבר מחקרי הערכה גם של המורים, גם של המנהלים, גם של מה קורה בבתי הספר.
דלית שטאובר: כפי שאנחנו רואים, בגני הילדים היישום הוא מלא למעט יוח"א ולמעט חלק ממוסדות החינוך המיוחד.
דלית שטאובר: בבתי הספר היסודיים אנחנו נמצאים בשלב של יישום מלא אחרי השלמת המהלך השנה הזאת.
דלית שטאובר: כל בתי הספר היסודיים כלולים ברפורמה, והשנה היתה פריצת דרך מאוד מאוד משמעותית בחטיבות הביניים.
דלית שטאובר: להסביר את הנושא הזה?
דלית שטאובר: אני חושבת שזה חשוב שיידעו.
גדעון סער: אני אסביר את הנושא הזה.
גדעון סער: אנחנו מכירים את חטיבות הבינים בשנים האחרונות כמקום שמתנהל בו ויכוח לגבי ביצוע הרפורמה.
גדעון סער: אני אפרט למי שלא יודע, אני חושב שהרוב יודעים.
גדעון סער: כמו שאתם יודעים, רפורמת "אופק חדש" שנחתמה בקדנציה הקודמת כללה גם את חטיבות הביניים, יחד עם זאת, בחטיבות הביניים ציבור המורים הוא הטרוגני, שייך גם לארגון המורים וגם להסתדרות המורים, ההסכם הקיבוצי נחתם עם הסתדרות המורים.
גדעון סער: היישום, כפי שהיה עד כה לגבי חטיבות הביניים, היה יישום בהיקפים לא מאוד גדולים, של כ-60 חטיבות ביניים בשנה.
גדעון סער: נכנסו למעלה מ-150, אינני יודע את המספר המדויק, במהלך השנים.