GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואב גלובוצקי: כל עלות הליווי שלנו בתשע"ב הסתכמה ב- 330,000 שקל, שמתוך זה, המשרד בהתחלה התכוון לממן שבעה מלווים, שזה כ- 135,000 שקל, ואז הפער למימון המועצה וההורים שמשתתפים בעלויות האלה היה כ- 190,000 שקל.
יואב גלובוצקי: לאחרונה התקבל אישור על 12 קווים, במצב כזה משרד החינוך מממן 230,000 שקל ועדיין הרשות משתתפת ב- 95,000 שקל.
יואב גלובוצקי: זאת אומרת, אנחנו לא מבקשים את כל החבילה ממשרד החינוך והאוצר.
יואב גלובוצקי: הרשות המקומית גם משתתפת ודודו, עם כל הכבוד, בשנים האחרונות הכנסתם מערכת הסעות, חסכתם שם המון המון כספים, בבקשה, את הכספים שחסכתם שם, תנו למקרים המיוחדים האלה.
יואב גלובוצקי: תודה.
דודו לוי: רק הערה קטנה אחת שאם הרשות מעוניינת שנביא את זה לוועדת ההסעות העליונה, אז היא צריכה להגיש בקשה חדשה לתשע"ג ולהביא את המלצת הצבא לנושא הזה.
עינת וילף: הגשתם בקשה?
יואב גלובוצקי: רק בשבוע שעבר התקבל מכתב.
עינת וילף: אז בואו נעשה ככה.
עינת וילף: תגישו את הבקשה בהקדם, אני מבקשת שהיא תידון ללא דיחוי בוועדת ההסעות העליונה, מבקשת לתת להם את האישור בהקדם ולא, שלא ייעצר שום דבר.
עינת וילף: מבקשת מהאוצר להתגייס ככל הניתן ולהביא את הסיפור הזה לפיתרון מהיר באמת, זה דבר ראוי, נכון, ייחודי, נקודתי, לתשע"ג לאוטובוסים שנמצאים במסלולים שעוברים ליד הגדר, לא צריך להרחיב את זה מעבר לזה.
עינת וילף: אפשר למצוא את התקציב, זה לשנה הקרובה, אני לא מדברת כאן לשנים, נבדוק בכל פעם את המצב, אין כאן מטרה להיכנס לדברים ארוכי טווח ודאי שאין עניין שהמצב יימשך ולכן אני מבקשת לדון בזה, להגיש את הבקשה, לאשר, לדון בהקדם ולמצוא את הפיתרון.
עינת וילף: ומרגע שהוגשה הבקשה תשלחו עותק גם לוועדה אלינו.
עינת וילף: אני מבקשת שתודיעו לי כשזה נדון במשרד החינוך ואני מאוד מבקשת למצוא את הפיתרון כדי שאני לא אצטרך שוב לקיים דיון בנושא הזה.
עינת וילף: בוקר טוב, אני פותחת דיון של ועדת החינוך התרבות והספורט.
עינת וילף: הדיון היום יעסוק בארגון המורים.
עינת וילף: הדיון הזה בעצם מתקיים כחלק מסידרה של דיונים שהמטרה שלהם לעסוק בכמה מגורמי היסוד במערכת החינוך, בכמה משחקני היסוד במערכת החינוך, וכמובן לחשוף אותם לציבור.
עינת וילף: הדברים גם משודרים באתר האינטרנט של הועדה כל הזמן, ולתת כלים גם למשתתפים, גם לציבור הרחב כדי להכיר את המערכת והפועלים בה, ולקיים דיון בנושא חינוך כשהוא מעמיק ורחב ככל הניתן.
עינת וילף: היום כמובן נשלב את הדיון גם בהצגה יותר כללית של ארגון המורים, וגם כמובן נושאים שעומדים על סדר היום היותר מיידי.
עינת וילף: נשמח כמובן לשמוע מנקודת המבט שלכם את היישום של "עוז לתמורה", איך זה נראה, מה קורה, מה אתם לומדים בינתיים, כמובן נשאל שאלות תוך כדי.
עינת וילף: בבקשה, רן ארז, יושב ראש הנהלת ארגון המורים.
רן ארז: כמבקר ותיק בכנסת, זאת הפעם הראשונה שוועדת החינוך יוזמת כזה דבר וזה לברכה, כי הציבור כולו צריך לדעת בעצם מי עוסק במערכת החינוך שהיא למעשה מערכת מאוד מרכזית עבור כל אחד ואחד במדינה הזאת, ולא רק לצורך חינוך אלא לצורך שוויון חברתי, לצורך מוביליות חברתית, לצורך סגירת פערים.
רן ארז: למעשה, מערכת החינוך היא הבסיס לכל דבר שקורה במדינה, ויש לה תפקיד לא רק לתת ידע, אלא גם לתת ערכים, לתת חינוך, בעצם מה שכל אחד ואחד אומר.
רן ארז: אנחנו במערכת החינוך לא רק אומרים אלא גם עושים.
רן ארז: לצורך זה אנחנו גם יוזמים כל מיני רפורמות וכל מיני צעדים, הרגע הזכרת גברתי את "עוז לתמורה".
רן ארז: לפני שאגיע לזה, אני רוצה לומר בכמה משפטים מה זה ארגון המורים.
רן ארז: ארגון המורים הוקם ב-1958, הוא ארגון מאוד ותיק במדינת ישראל שהיא בת 64, ארגון שהוא בן 52 שנה, הוא ארגון ותיק והוא הוקם כתוצאה מפרישת מורים על יסודיים, מהסתדרות המורים עד לאותו מועד היה רק ארגון מורים אחד, הסתדרות המורים.
רן ארז: המורים העל-יסודיים לא מצאו את עצמם בתוך הסתדרות המורים, ולכן התארגנו בעזרת ההסתדרות הכללית והסתדרות המורים שזרקו אותם מתוך הסתדרות המורים לארגון חדש.
רן ארז: הארגון הזה קם עם 200 מורים ב-1958, היום הוא מונה מעל 52 אלף.
רן ארז: הוא מייצג את המורים העל יסודיים מכיתה ז' ועד לכיתה י"ד, כולל מכללות, כולל סמינרים, אם כי בסמינרים בהם מכללות הכשרה למורים אנחנו שם מיעוט, אנחנו לא רוב, אבל בחינוך העל-יסודי אנחנו רוב יציב וכמעט אפשר לומר מוחלט.
רן ארז: ארגון המורים הוא בנוי די דומה למבנה הכנסת.
רן ארז: ציבור המורים במדינת ישראל בוחר עד עכשיו פעם בשלוש שנים, מעכשיו והלאה פעם בארבע שנים.
רן ארז: ציבור המורים בבתי הספר בוחרים צירים לועידת ארגון המורים - בוועידה יש 600 צירים.
עינת וילף: כל בית ספר ובית ספר.
רן ארז: כל בית ספר בוחר נציג אחד או שניים בהתאם לגודלו.
רן ארז: 600 הצירים האלה בוחרים מועצה של 53.
עינת וילף: כמה בתי ספר?
רן ארז: 1,200 בתי ספר.
רן ארז: אבל לא בכל בית ספר יש מספר מספיק גדול של מורים כדי לבחור ציר, ולכן שני בתי ספר קטנים יכולים לבחור ביחד ציר.
רן ארז: יש מודד לציר שהוא בערך 40 מורים יכולים לבחור ציר.
רן ארז: נבחרים כ-600 צירים, 600 הצירים שנבחרים מכל הארץ בוחרים מועצה של 53 חברים.
רן ארז: המועצה הזאת בוחרת את ההנהלה ואת יושב ראש ההנהלה.
עינת וילף: כמה יש בהנהלה?
רן ארז: 9 ביחד עם היושב ראש.
רן ארז: 8 חברי הנהלה ויושב ראש, ביחד 9 אנשים, כאשר לכל חבר הנהלה יש תיק אחריות מסוימת, אחריות על המחלקה הפרופסיונלית על הפנסיה, אחריות על ההשתלמויות, אחריות על לוגיסטיקה והארגון, למעשה לכל חבר הנהלה יש תיק.
עינת וילף: תוכל להציג לי את כל 9 התיקים.
רן ארז: אחד זה פרופסיונלי, השני פנסיה, השלישי מחלקת הארגון - כל מה שקשור בלוגיסטיקה של הארגון.
רן ארז: תיק נוסף קרנות, קרן ההשתלמות.
רן ארז: קרן נוסף, נושא של קשר עין, העיתונות והקשר עם הציבור שלנו.
רן ארז: תיק נוסף פנסיה, תיק נוסף התיק של הגזברות, מחלקת כוח אדם - למעשה, מניתי את כל התיקים.
עינת וילף: יש לי 7 – פרופסיונלית, פנסיה, ארגון, קרנות, עיתונות, קשר עין, גזברות וכוח אדם.
רן ארז: ופדגוגיה.
רן ארז: במלים אחרות, לכל חבר הנהלה יש תיק, והוא אחראי על ביצוע תפקידו ישירות ובאמצעות אנשים שעוזרים לו.
רן ארז: סליחה, פדגוגיה ויש לנו גם את התיק של הרווחה.
רן ארז: פדגוגיה הוא ביחד עם תיק הכספים ורווחה הוא תרבות נופש ופנאי.
רן ארז: למעשה, אלה התיקים שבהם עוסקת ההנהלה, ויושב ראש ההנהלה מפקח על כל עבודת ההנהלה, מפקח על כל עבודת ההנהלה והוא מייצג את ארגון המורים כלפי חוץ אם זה מדובר הכנסת, אם מדובר במשאים ומתנים, אם זה מדובר בבתי משפט.
עינת וילף: לפני כן רק ציינת גזברות, איך ממומן הארגון?
רן ארז: חלק גדול מהתקציב של הארגון, החלק הארי, בא ממסי חבר.
רן ארז: כל חבר שמצטרף לארגון המורים משלם מסי חבר באמצעות הוראת קבע.
רן ארז: אנחנו לא רוצים לגבות מס באמצעות השכר כדי לא להיות תלויים במעסיקים.
רן ארז: בוודאי שאמרתם שיש לא מעט מעסיקים שלא מעבירים כספים לפנסיה ולקרנות השתלמות וכדומה, אנחנו לא רוצים להיות תלויים בה, כל שכן כאשר יש איזשהו מאבק פרופסיונלי, המעסיק יכול לעשות עיצומים ולאחר את העברת הצ'קים.
רן ארז: לכן אנחנו גובים את המס רק באמצעות הוראת קבע.
רן ארז: ההצטרפות לארגון המורים היא וולנטרית, מורה שרוצה להיות חבר נרשם וחותם על הוראת קבע.
עינת וילף: שהיא כמה בערך?
רן ארז: תשלום המס הוא דיפרנציאלי.
רן ארז: המס המקסימלי הוא 56 שקלים לחודש.
רן ארז: מי שעובד משרה חלקית משלם פחות, וגמלאים משלמים פחות.
רן ארז: במלים אחרות, גמלאים משלמים 35 שקל לחודש, מי שעובד משרה חלקית משלם קצת יותר, ומי שיש לו מעל לשני שליש משרה או יותר משלם 56 שקלים.
רן ארז: למעשה, עבור המס הזה הם מקבלים שירותים רבים מאוד, עם הענקת ביטחון תעסוקתי וכלכלי על ידי ניהול משא ומתן, הגנה משפטית, ביטוחים למיניהם.
עינת וילף: - - - שמורים בתיכוניים שהם לא מיוצגים בכלל?
רן ארז: יש מורים בבתי הספר העל-יסודיים שלא מיוצגים בכלל, לא על ידנו ולא על ידי הסתדרות המורים, הם לא רבים.
רן ארז: אותם מורים שמעדיפים לא להצטרף לשום ארגון, הם בדרך כלל מורים שעובדים משרות מלאות מצומצמות.
רן ארז: הם, למשל, מהנדסים לאלקטרוניקה או באיזשהו מקצוע אחר שעובדים יום בשבוע גם כמורים, במיוחד במקצועות טכנולוגיים, והם מעדיפים לא להצטרף כי יש להם את האיגוד שלהם, הסתדרות המהנדסים או הטכנאים וכדומה.
רן ארז: הם מעדיפים או אם בא מישהו מתחום האוניברסיטה, אז הוא שייך לסגל האקדמי, ובבית הספר מלמד שישית משרה, רבע משרה וכדומה, הם מעדיפים לא להצטרף.
רן ארז: כפי שאמרתי, תמורת המס הזה מורים מקבלים שירותים מלאים.
עינת וילף: תוכל לחזור על מספר המורים שמיוצגים היום?
רן ארז: יותר מ-52 אלף.
רן ארז: זה כולל גם גימלאים, יש 6,000 גמלאים, והשאר הם מורים פעילים.
רן ארז: מורה שהוא חבר בארגון המורים ויוצא לפנסיה הוא ממשיך להיות חבר בארגון המורים.
רן ארז: אנחנו מאפשרים לו להמשיך ליהנות מכל הזכויות של הארגון, ומה שהארגון מעניק לו מבלי שהוא הצטרך לשלם את המס המלא, הוא משלם רק מס חלקי.
רן ארז: אמרתי שתקציב הארי שלנו מגיע ממסי חבר, אבל יש לנו גם חלק מהתקציב שמגיע מהממשלה.
רן ארז: בהסכמים קיבוציים שעשינו בעבר, אנחנו הגענו להסכמות עם מדינת ישראל על כך שהם מממנים למשל הנפקת יומן המורים, הם מממנים מתנות לחג הפסח, הם מממנים חלק מתקציב הרווחה.
עינת וילף: וזה יושב בתקציב משרד החינוך?
רן ארז: זה יושב בתקציב משרד החינוך, הוא מופיע בספר הכחול של מדינת ישראל ספר התקציב, וזה בעקבות הסכם קיבוצי.
רן ארז: הם מממנים גם את ההשתייכות של המורים לאגודה הפדגוגית.
רן ארז: יש לנו אגודה פדגוגית כמו שיש לשכת המהנדס, או לשכת הארכיטקט, יש לנו גם אגודה פדגוגית.
עינת וילף: מה זה האגודה הפדגוגית?
רן ארז: האגודה הפדגוגית זאת עמותה מיסודה של ארגון המורים העל-יסודיים שעוסקת בקידום המקצוע מבחינה פדגוגית, תרבותית, חינוכית.
רן ארז: היא לא עוסקת בשום נושא פרופסיונלי או בשום נושא של רווחה, אלא בסקרים, בהשתלמויות, בשורשים וכל מה שקשור לתחום של ערכיות ומקצועיות של המורה פרופר.
רן ארז: זאת אומרת, המקצוע שלו כמורה, כמחנך, וכל מה שקשור בנושא של ערכים.
רן ארז: הגוף הזה פועל בצורה נפרדת, הוא מבוקר על ידי המדינה.
רן ארז: כל התקציבים למעשה שמקבלים מהמדינה הם תקציבים מבוקרים גם על ידי משרד החינוך, גם על ידי משרד האוצר וגם למעשה מבקר המדינה יכול לבדוק את התקציבים האלה שמתקצבים, ממומנים על ידי המדינה אמנם מכוח הסכמים קיבוציים, אבל זה באחריות המדינה.
עינת וילף: ואתם לא גוף מבוקר?
רן ארז: אנחנו לא גוף מבוקר, אנחנו אגודה עות'מאנית.
רן ארז: איגודים מקצועיים שהוקמו לפני 1980 הן אגודות עות'מאניות, איגודים מקצועיים שהוקמו אחרי 1980 הם עמותות.
עינת וילף: למשל, הבקרה עליכם היא פנימית בלבד?
רן ארז: יש לנו ועדת ביקורת פנימית, יש לנו מבקר פנים שהוא איש מקצוע, הוא בעל משרד מבקר שמבקר עיריות וכדומה, פלוס ועדת ביקורת, פלוס רואה חשבון שמגיש דוחות מבוקרים לכל הגופים שמבקשים את הדוחות המבוקרים שועדות הביקורת בודקות לא רק את העניין הכספי, הן בודקות גם את תהליכי קבלת ההחלטות וכל מה שקשור כמו מבקר מדינה.
עינת וילף: הדוחות המבוקרים שלכם מגיעים לועדת חינוך?
רן ארז: הדוחות המבוקרים נמסרים לממשלה, למשרד החינוך ולמשרד האוצר, והם עושים בדוחות האלה מה שנראה להם.
עינת וילף: כן, נוכל לקבל גם אין מניעה.
רן ארז: אין שום דבר שאנחנו מסתירים.
רן ארז: לכן ארגון המורים מתנהל בצורה של גביית מסים ובצורת קבלת תקציבים מהמדינה, כאשר כל התקציבים שמקבלים מהמדינה הם יעודים, כסף צבוע אי אפשר לעשות בזה שום שימוש אחר, אלא רק שימוש שהמדינה החליטה שצריך לעשות בכסף הזה.
רן ארז: כך, שלמשל הוא מיועד, הוא מסומן, הוא צבוע רק לאותה מטרה, ועל הדברים האלה אנחנו מגישים דוחות נפרדים, דוחות ביצוע למשרד החינוך, לגזברות משרד החינוך ולמשרד האוצר.
עינת וילף: התקציב של המדינה, באיזה סכומים אנחנו מדברים או על חלק התקציב?
רן ארז: אם אני לוקח בחשבון גם את האגודה הפדגוגית ואת המתנות וכו' זה מגיע לכ-22 מליון שקל בשנה, כולל האגודה הפדגוגית שהיא גוף נפרד.
עינת וילף: התקציב הכולל זה בערך 2.5 מליון שקלים בחודש ממסי חבר?
רן ארז: אני לא יכול לתת לך נתונים כי אני לא עוסק בזה, אני לא גזבר, ואני לא עוסק בגזברות.
רן ארז: אבל אם זה מעניין אותך במועד אחר אוכל למסור לך את הנתונים.
רן ארז: אני לא רוצה למסור שום נתון שהוא לא בדוק, מה עוד שמחר יכולים לטעון שאמרת כך וזה אחרת, לא רוצה.
רן ארז: מה שאני לא יודע אני מעדיף לא לומר.
עינת וילף: אני על דעת עצמי מעריכה מהנתונים 30 מליון שקלים שהם ממסי חבר, זה על דעת עצמי, ועוד 22 מליון שקלים מהמדינה.
מקס אביסרור: יותר מ-2 מיליון.
עינת וילף: אמרתי 2.5 בחודש, 30 בשנה.
מקס אביסרור: 2 מליון ו-900 בערך.
עינת וילף: זה תלוי, חלק גמלאים, לא כולם במשרה מלאה - הערכה.
רן ארז: אנחנו במסגרת ארגון המורים מחלקים למורים מלגות ללימודים באוניברסיטה על מנת לקדם את שיפור ההשכלה שלהם.
רן ארז: למשל 3,000 שקל מלגה למי שלומד לתואר שני.
רן ארז: אנחנו מממנים סמינריונים בנושא שורשים.
עינת וילף: כמה מלגות כאלה ניתנות?
רן ארז: כ-1,500 מלגות.
עינת וילף: מה למשל הקריטריונים?
רן ארז: יש קריטריונים.
רן ארז: קודם כל אתה צריך להירשם לתואר במוסד מוכר על ידי המל"ג שמשרד החינוך מכיר בו, רק אם משרד החינוך מכיר והמל"ג מכיר את המוסדות האלה להנחת תארים אקדמיים רק אז אנחנו נותנים מלגות.
רן ארז: אנחנו גם עושים הסכמים עם האוניברסיטאות, למשל, אוניברסיטת חיפה או מכללות מוכרות בארץ על מלגות מקבילות, או מלגות נוספות מצד האוניברסיטה כדי להקל עוד יותר על המורה בנוסף למלגה שאנחנו נותנים עם כל מכללה ומכללה ההסכמים הם שונים, יש כאלה שנותנים מלגה של 6,000 שקלים בנוסף למלגות שאנחנו נותנים.
רן ארז: אנחנו ערכנו עם הגופים שמעניקים אפשרות לקבלת תואר שני באוניברסיטאות ישראליות.
עינת וילף: אתם מייצגים כמובן בבתי הספר התיכונים הערבים?
רן ארז: גם.
עינת וילף: בבתי הספר, או בישיבות החרדיות, אתם מייצגים מורים או שזה מחוץ לתכנית?
רן ארז: בחינוך החרדי יש ארגון של מורי אגודת ישראל.
רן ארז: הארגון הזה הוא סמוך לשולחנו של משרד החינוך, יש להם קשרים מיוחדים עם משרד החינוך.
רן ארז: משרד החינוך מממן להם גם פנסיה תקציבית למרות שהם לא עובדי מדינה.
רן ארז: משרד החינוך גם מעביר להם תקציבים, אין לי מושג לגבי הסכומים וההסכמים שביניהם, אבל בתחום הזה יש לנו מורים בודדים שהצטרפו לארגון המורים, במיוחד בבתי הספר החרדים פחות, נקרא לזה כך.
רן ארז: אולפנות וישיבות שהן לא לגמרי קשורות באגודת ישראל, אבל ברור שחוץ מהצד הלימודי, הכוונה למלגות, הצד של הרווחה, סופי שבוע וכל מיני הטבות אחרות, אנחנו לא יכולים לתת להם תמיכה פרופסיונלית, כי שם מי שקובע זה הרבנים, וגם אם אנחנו באים ואומרים צריך ללכת לבית הדין ולהגיש תביעת הלנת שכר, אומרים לא, אנחנו לא מגישים כי הרב לא מסכים.
רן ארז: אנחנו לא שופטים כי הרב לא מסכים, זאת אומרת, הנושא הזה הוא נושא שלמעשה לארגון המורים אין את הכוח בהשפעה שיש לאותם רבנים שאחראים על אותן הישיבות, ובכל זאת המורים מעדיפים להצטרף לארגון, למרות המגבלות כי הם מקבלים מידע, הם מקבלים רווחה, הם מקבלים מלגות, מבחינתם זה גם משהו.
עינת וילף: כלומר, לאותם מורים זה ברמה הזאת, אבל הסכמים קיבוציים שאתם חתומים עליהם לא - - -
רן ארז: הסכם קיבוצי שאנחנו חתומים מבחינת שכר חל גם עליהם, כי בדרך כלל המדינה נוהגת לתת לאותם מעסיקים אותם סכומים שנותנים בהתאם לקריטריונים, כי זה גם המדד שכן מעבירים תכנית ליב"ה, לא מעבירים תכניות ליב"ה, ולכן התקצוב של אותם בתי ספר הוא מופחת, כתוצאה מכך הם גם לא מלמדים את כל המקצועות שמלמדים בבית ספר רגיל.
רן ארז: כתוצאה מהמורא שיש כלפי המורים האלה מבחינת הרבנים, הם גם מסתפקים בתשלומים הרבה יותר נמוכים – הם לא מעזים להגיש תביעות, הם לא מעזים להתלונן כי הם חוששים מאוד מפיטורין ולכן הם שותקים, הם לא מדברים, ואני יודע שבהרבה מקומות הם גם מקבלים שכר בלי תלושים, עד כדי כך – בצ'קים.
רן ארז: הם מלמדים שם גם לא מעט תלמידי ישיבה שאסור להם לעבוד – תורתו אומנותו, אסור לו לעבוד, ולכן לא נותנים להם את השכר, יש גם מקרים כאלה.
רן ארז: אני לא יכול לציין, אבל לפי מה שמורים אומרים לנו, חלק מהשכר בצ'קים, חלק מהשכר הוא בתלושים, זה לא כל כך מסודר, אנחנו לא כל כך יודעים מה קורה שם.
עינת וילף: יותר ויותר אני חייבת להגיד, זה כבר לא קשור, אבל אנחנו נצטרך לקיים דיון ארוך בכל שאלת החינוך החרדי.
רן ארז: הלכנו בזמנו לבג"צ, בעקבות הבג"צ שלנו הכנסת חוקקה חוק עוקף בג"צ בעניין החינוך החרדי, ואז הבנו שזאת מלחמה אבודה כי אנחנו חשבנו שגם הם צריכים ללמד בבתי הספר.
עינת וילף: - - - של המוסדות התורניים.
רן ארז: אנחנו יזמנו בג"צ, היינו בבג"צ מספר שנים, עד שבסוף הכנסת בתקופת יולי תמיר חוקקה את החוק עוקף בג"צ, ואז הבנו שכל המאבק שלנו הוא למעשה מיותר, כי רצינו שמי שלא מלמד את תכניות הליב"ה לא יתוקצב.
רן ארז: בסופו של דבר הדבר הזה נפל על ידי חקיקה.
רן ארז: בנושא של קידום מעמד המורה וקידום מערכת החינוך, ברמה האישית בגלל הרקע שלי, אני מאמין שאין לנו פה יכולת הישרדות במזרח התיכון עם כל הצרות שסביבנו וכל השסעים בתוכנו אם לא נשקיע בחינוך.
רן ארז: לכן יזמנו שינויים ורפורמות במערכת החינוך, אמנם חשוב לנו גם לשפר את שכרו של המורה, ואת תנאי עבודתו, ואת מעמדו, אבל אנחנו גם רוצים לראות מערכת חינוך אחרת.
רן ארז: לכן יזמנו את הרפורמה "עוז לתמורה".
רן ארז: הרפורמה הזאת נבנתה לאחר שנתיים של עבודה עם כ-300 מורים, מפקחים, אנשי אקדמיה, כאשר הדבר הראשון שעשינו, עשינו לראשונה חקר עיסוקים.
רן ארז: מה בעצם אומר העיסוק הזה עובד הוראה, עשינו חקר עיסוקים, ואחרי שבדקנו ועשינו את חקר העיסוקים ומצאנו 49 תפקידים שונים.
רן ארז: דבר טריוויאלי מחנך כיתה.
רן ארז: עשינו חקר מה צריך לעשות מחנך כיתה.
רן ארז: אני חייב לומר לך שהיום כדי למנות מחנך כיתה בבית ספר שזה בעצם דבר שכל אחד מבין שצריך להיות, אין קריטריונים.
רן ארז: אין דרישות של השכלה, אין דרישות של השתלמות.
רן ארז: למשל, בחינוך הדתי בוחרים מחנכים לפי גודל הכיפה, אורך הזקן, או כיסוי ראש אם מדובר במחנכת.
רן ארז: בחינוך החילוני מחפשים מורים צעירים שיוכלו לטפס בטיולים עם הילדים על ג'בל סדום למשל.
רן ארז: אם המורה יותר מבוגר שקשה לו לצאת לטיולים, אז הוא לא נבחר להיות מחנך.
רן ארז: לא בודקים את האיכויות, אין קריטריונים.
רן ארז: ריכוז מקצוע, ריכוז שכבה, הכול נעשה על פי שרירות ליבו או טוב ליבו של מנהל בית הספר - על פי הקירבה ועל פי התחושות שלו כלפיך.
רן ארז: עשינו חקר העיסוק מה בעצם צריך ללמוד כדי להיות מחנך כיתה.
רן ארז: האם אתה צריך להשתלם בניהול כיתה או לא.
רן ארז: מהם הקריטריונים להצלחה, איזה קרדיטציה אתה יכול לקבל ממינוי תפקיד כזה לקראת תפקידים אחרים בבית הספר, איך מממנים את האנשים האלה.
רן ארז: במלים אחרות רצינו להכניס סדר במערכת, בעקבות זאת בנינו את הרפורמה "עוז לתמורה".
עינת וילף: יש דוח שפירסמתם בעקבות אותו סקר?
רן ארז: אחרי שבנינו את הרפורמה, ניסינו אותה במשך שלוש שנים ב-5 בתי ספר על יסודיים, כאשר פרופ' יצחק פרידמן שהיה אז מנהל מכון סולד, מונה מטעם משרד החינוך לעשות מעקב ומחקר, הוא פרסם ספר על הרפורמה.
רן ארז: מאוחר יותר הגשנו את הממצאים של הניסוי ושל הרפורמה לועדת דוברת שניסתה לבנות מערכת חינוך אחרת.
רן ארז: בסופו של דבר נאלצנו לאחר עשור שמדינת ישראל איבדה, כי לא עשתה הרפורמה זאת, לצאת למאבק לשביתה של חודשיים ב-2007, והמדינה חתמה איתנו על הסכם על רפורמה "עוז לתמורה" בחטיבה עליונה של בית ספר על יסודי.
עינת וילף: אם תוכל לפרט בפרוטרוט את מרכיבי הרפורמה.
רן ארז: הרפורמה "עוז לתמורה" בנויה מכך שמשנים את מבנה עבודתו של המורה.
רן ארז: מה שהיה מקובל עד היום, ומה שכל אחד ידע וכל אחד גם אמר, כל פעם שעשינו איזשהו מאבק על שיפור שכר, מה המורים האלה רוצים.
רן ארז: הם עובדים עד 12, יש להם חודשיים חופש ואפילו יותר, ורוצים גם תוספת שכר?
רן ארז: היה איזשהו זלזלול כלפי המקצוע הזה.
רן ארז: באנו ואמרנו סליחה, אנחנו לא רוצים יותר לעבוד במחתרת, בסודי סודות, בבית, לבדוק מבחנים לתוך הלילה, ללכת להשתלמויות מורים בערב, או לאסיפות מורים והורים בערב, כי את זה אף אחד לא רואה.
רן ארז: אנחנו עושים את זה בסודי סודות, לא רואים, לא מכמתים ולא מעריכים את זה, אנחנו רוצים לעשות את כל עבודתנו במקום העבודה - בבית הספר.
רן ארז: ולכן מורה יהיה בבית הספר 40 שעות, כאשר חלק מהשעות הוא ילמד עבודה פונטלית, חלק מהשעות הוא יעסוק בעבודה פרטנית מול תלמיד אחד עד שלושה תלמידים, אם זה מדובר עד בתלמידים חלשים, שיעורי עזר כדי להביא אותם לרמת הכיתה, כי את יודעת בפירוש, כאשר נוצרים פערים בכיתה, תלמידים שכבר לא מסוגלים לרוץ עם הכיתה, נשארים מאחור, מתחילים להיות מתוסכלים, להפריע, ולפגוע במהלך התקין של השיעור.
רן ארז: אז את התלמידים האלה לעזור להם לסגור פערים ולהביא אותם לרמת הכיתה, מצד שני, לקחת תלמידים מצטיינים לקדם אותם בעבודות חקר, כי כאשר אתה מלמד כיתה של 40 תלמידים, או 35 תלמידים, אתה עובד עם הממוצע, אתה לא עובד לא עם החלשים, ואתה לא עובד לא עם החזקים, אתה צריך לעבוד עם הרוב.
רן ארז: הרוב לפי העקומה הוא הממוצע.
עינת וילף: בפיילוט שאתם עשיתם, זה מה שהמורים אמרו שהם רוצים לעבוד בבית הספר, זה מה שעלה מתוך אותם 300 מורים שדיברתם איתם, הם אמרו שהם רוצים לעבוד בבית הספר?
רן ארז: אנחנו הצענו את זה, וזה מה שהם עשו, זה מה שבעצם חקר פרופ' פרידמן.
רן ארז: אמרנו למורים שההצטרפות היא וולנטרית, כ-80% ממורי בית הספר הצטרפו לניסוי והיו בניסוי.
רן ארז: לא כולם, כי היו כאלה שהיו להם בעיות עם ילדים קטנים או עם הורים חולים, או אם היו באמצע הלימודים, לא כולם הצטרפו, בניסוי היו כ-80% מהמורים, 5 בתי ספר, דובר אז משהו כמו 500 מורים, ו-80% מהם הצטרפו לניסוי.
עינת וילף: הדבר הבסיסי היה שהעבודה עוברת לתוך בית הספר.
רן ארז: בנוסף לזה, לאחר ההוראה הפונטלית ולאחר השעות הפרטניות, המורים עשו השתלמויות בית ספריות בתוך בית הספר, הישיבות כולן היו במסגרת יום הלימודים עד השעה ארבע, יום הלימודים הוארך עד השעה ארבע.
רן ארז: למעשה, לצורך השהייה יותר של המורים בבית הספר, בנינו פינות עבודה שלמורה יהיה מקום לשבת באותם 5 בתי ספר - למורה יהיה מקום לשבת, כסא, שולחן, בבתי ספר שעדיין לא נכנסו לרפורמה "עוז לתמורה", אין אפילו מקום לשבת בהפסקה.
רן ארז: יש יותר מורים בחדר המורים מאשר כיסאות, לא מדבר על כוס תה שלא יכול לשתות.
רן ארז: פתאום למורה היה שולחן, כסא, שידה, מחשב, הוא היה יכול להחזיק שם גם דברים אישיים שלו, ולעשות את העבודה שלו בתוך בית הספר במקום להיסחב הביתה עם שקיות של מבחנים ועבודות שאותן הוא יבדוק בלילה.
עינת וילף: שאלה לגבי ההשתלמויות בתוך בתי הספר, מי העביר את ההשתלמויות האלה?
רן ארז: בניסוי ארגון המורים מימן את ההשתלמויות שנעשו על ידי מרצים מהאוניברסיטה, או על ידי מרצים, פרופסורים ממכללות.
רן ארז: למשל, עשינו קורס למחנכי כיתות, עשינו קורס ללימוד מרחוק, הכנסנו לבתי הספר דיסטנס לרנינג.
רן ארז: מורה היה יכול להשיב לתלמידים גם בשעות הערב לקראת מבחן.
רן ארז: תלמידים קיבלו אפשרות להתקשר באמצעות תקשורת מחשבים עם המורה, ומורים שהיו בחוץ לארץ אפילו בארצות הברית העבירו שיעורים, שיעורי העשרה לתלמידים בישראל, השתלמויות.
רן ארז: יכולנו לעשות השתלמויות בשיטת הוידאו קונפרנס.
עינת וילף: האם ניסיתם השתלמויות על ידי מורים, כלומר, לצורך העניין קורס מחנכי כיתות שאלה יהיו מחנכים מנוסים וטובים שיעבירו את ההשתלמות למחנכים.
רן ארז: מה שעשינו, נעזרנו בכוחות חיצונים, הארגון גם שילם עבור זה.
רן ארז: עלה לנו הניסוי לא מעט כסף, כי רצינו ליצור את הדינמיקה הזאת, את הסטרטר ואת ההצלחה.
רן ארז: אם אנחנו היינו צריכים לרוץ למשרד האוצר שייתן לנו כסף, או לאיזשהו רשות מקומית כמו קריית מלאכי שיוציאו כסף לדברים האלה, אז לא היינו מתקדמים לכולם.
רן ארז: אנחנו רצינו להראות שהדברים ניתנים לביצוע, יש להם תוצאות, ואכן היו תוצאות.
רן ארז: במקיף א' באשדוד, לפני הניסוי, 15% מתלמידי בית הספר נגשו לבחינת בגרות של 5 יחידות במתמטיקה.
רן ארז: כעבור שנתיים, בסוף השנה השנייה של הניסוי 30% הלכו ל-5 יחידות במתמטיקה, המספר הוכפל, וכולם הצליחו מעל 85 ציון.
רן ארז: במלים אחרות, האלימות בבית הספר נפסקה.
רן ארז: כי תלמידים בדרך כלל ברגע שהם מתוסכלים כי הם לא יכולים להשיג את רמת הכיתה, מתחילים להפריע, מתחילים להיות אלימים.
רן ארז: ברגע שאתה לוקח אותו ואתה מטפל בו, אתה מונע את התסכול, פתאום הוא רואה שבית הספר איתו, שהמורה איתו, נוצרת אינטראקציה אחרת בין מורים לתלמידים, זה מה שקרה, האלימות נעלמה.
רן ארז: הנשירה הופסקה, ההישגים בבגרות השתפרו, כשהניסוי הזה הופסק על ידי הגברת לימור לבנת ב-2003, מורים רצו להפגין בירושלים.
רן ארז: לא רק המורים, ההורים במיוחד, אמרו הילדים שלנו קיבלו משהו ופתאום לוקחים להם את זה.
רן ארז: במלים אחרות זאת הייתה פואמה פדגוגית, ניסוי שהצליח והופסק.
רן ארז: אנחנו למעשה חידשנו את התהליך הזה בעקבות השביתה שהייתה ב-2007.
רן ארז: היום אנחנו נמצאים במצב שלקראת שנת הלימודים הבאה 400 בתי ספר על יסודיים נכנסים לרפורמה.
עינת וילף: מתוך כמה?
רן ארז: מתוך כ-1,000?
עינת וילף: כלומר השנה הקרובה היא השנה השנייה.
רן ארז: תשע"ב היה השנה ראשונה 254 בתי ספר, ולשנה הזאת מצטרפים עוד כ-150.
עינת וילף: מתי אמורים להסתיים כל בתי הספר?
רן ארז: עד 2014, אנחנו מאפשרים למורים להחליט לבד אם הם מצטרפים או לא, ההצטרפות היא וולנטרית.
עינת וילף: ב-2014 כל בתי הספר.
רן ארז: כולם יהיו חייבים, חוץ מאחד או שניים או שלושה שיפנו לועדת חריגים, והיא תחליט לשחרר אותם.
עינת וילף: זה הניסוי שהיה.
עינת וילף: היום מה בעצם נכנס לבתי הספר?
רן ארז: היום נכנס רפורמה ככתבה וכלשונה, כך הגדיר את זה ד"ר שושני.
רן ארז: מה שהיה בניסוי ככתבו וכלשונו, אנחנו מיישמים.
רן ארז: היה לזה שיקול מאוד חשוב.
רן ארז: ד"ר שושני אמר לי, זה חשוב, אבל אם אתה מתחיל לדרוש במשא ומתן שיפורים לצד אחד, גם משרד האוצר ירצה שיפורים לצד שלו.
רן ארז: לכן בוא נלך על מה שהיה בניסוי ככתבו וכלשונו, אחר כך תתקן תוך כדי אם צריך לתקן, תשפר, יש לנו ועדת ארבע, ועדת מעקב ששם אנחנו עושים שיפורים.
עינת וילף: מי חברים בוועדת המעקב?
רן ארז: מנכ"לית המשרד והאנשים שלה.
רן ארז: ממונה על השכר והאנשים שלו.
רן ארז: נציג השלטון המקומי, בדרך כלל דני בן דוד, ונציג ארגון המורים אני והאנשים שלנו.
רן ארז: אנחנו נפגשים על פי ההסכם פעם ב- 21 יום, לצערי הרב זה לקח יותר כי התחלפו המנכ"לים והממונים על השכר, אז במשך השנה הזאת נפגשנו רק 3 פעמים במקום יותר.
רן ארז: אבל ללא כל קשר לוועדת ארבע שיש לה סמכות לשנות דברים - - -
עינת וילף: זו ועדה שיכולה לשנות תוך כדי הסכם, בסוגריים, אתה יודע אם ל"אופק חדש" יש דבר כזה?
רן ארז: יש.
עינת וילף: כלומר יש אפשרויות להסכים על שינויים תוך כדי.
רן ארז: בוודאי, כל דבר שאתה מסכים הוא בסדר.
רן ארז: מה בעצם אומר הסכם קיבוצי, זה מה שהסכמנו זה מה שתופס.
רן ארז: אם שני הצדדים רוצים לשנות, אז הסכם קיבוצי נוסף, שינוי בהסכם הקיבוצי על ידי הסכמה שזה הסכם קיבוצי נוסף.
עינת וילף: האם היו שינויים?
רן ארז: כן, היו מספר שינויים ויש עוד שינויים לקבל עליהם תגובה.
רן ארז: למשל, יום הלימודים – אני רוצה לומר עוד משהו כדי לא לשכוח.
רן ארז: חוץ מועדת ארבע, יש גם ועדת היגוי לניסוי.
רן ארז: בוועדת ההיגוי של הניסוי יושבים אותם האנשים.
עינת וילף: אבל זה כבר לא ניסוי.
רן ארז: נכון, אבל אנחנו תוך כדי ביצוע הרפורמה אנחנו רואים מה צריך לשפר, למעשה כל מה שאנחנו עושים כרגע זה כמו פיילוט כי זה לא כל המערכת, זה חלק.
רן ארז: בהתאם למה שאנחנו רואים שקורה למשל ב-200 בתי ספר, ב-70 בתי ספר, ועדת ההיגוי יכולה לנסות לשפר הליכים מבלי לשפר את ההסכם הקיבוצי יכול להיות מתוקן רק בוועדת ארבע.
רן ארז: ועדת ההיגוי הזאת מתכנסת פעם בשבועיים שהיא עוקבת על מה שקורה בבתי הספר שבה הניסוי.
רן ארז: בוועדה הזאת יושבת ראש מיכל כהן, שיושבת איתנו ממשרד החינוך, גם ציון שבת יושב כאן, הוא אחראי על כוח אדם.
רן ארז: יושבים נציגי הבעלויות, נציגי עיריות, נציגי רשתות, רשת עמל, עמית, כל הרשתות הציבוריות הגדולות, ונציגי ארגון המורים.
רן ארז: אנחנו עוקבים מה קרה בשבועיים האחרונים, איזה בעיות התעוררו, מה ניתן לטפל במסגרת שלנו, ומה לא, נעלה לועדת ארבע ששם יש סמכויות הרבה יותר רחבות.
עינת וילף: תנו לי דוגמה לדברים שטופלו ולדברים שעולים.
רן ארז: למשל, האם מורה יכול להתחיל את יום הלימודים שלו בשבע בבוקר ולא בשמונה, ואז לסיים בשעה שלוש, או לסיים בארבע, אז יש לו שעה עודפת, כי למשל יום שישי זה יום קצר, מלמדים עד השעה אחת, אחת וחצי, ואז זה רק שש שעות.