GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זיו בר: ראשית, אני גם רוצה להצטרף לברכות ולהגיד שמדובר במהלך חשוב.
זיו בר: אנחנו הרבה שומעים – באווירה הציבורית מדברים על צדק חברתי.
זיו בר: אנחנו יודעים שגם אדם שמסיים 12 שנות לימוד, מסיים בגרות, מגיע לאוניברסיטה, גם אם הוא עומד בכל התנאים האלה, יכול להיות שיהיה לו מאוד קשה.
זיו בר: ופה אנחנו מאתרים כבר פער ראשון, בגיל יחסית צעיר, חבר'ה שמנותקים ולא מגיעים למערכת החינוך, ואין להם את ההזדמנות הזאת, ואנחנו שמים עליהם את הזרקור.
זיו בר: וזה דבר מאוד חשוב, ולכן אנחנו מברכים על המהלך הזה.
זיו בר: אני גם מצטרף לדבריו של דוקטור קדמן, שאמר שבארבע שנים הגענו ל-50%, ויש לנו עוד שנתיים כדי להגיע לכל ה-100%.
זיו בר: 55% – יש לנו עוד שנתיים בלבד להגיע לעוד 45%.
זיו בר: כלומר, הקצב בשאיפה לגדול, וצריך להשים לב לנקודה הזאת.
זיו בר: משהו אחרון שאני רוצה להגיד זה לגבי החשש שלי, באוכלוסייה שאנחנו עכשיו רוצים – אותם 1,500 תלמידים.
זיו בר: יש הבדל אם תלמיד היה במערכת החינוך ונשר לאורך השנים, והגענו ל-י' ואנחנו כבר לא מוצאים אותו, ואנחנו נשקיע במסגרות נוספות – ואנחנו יודעים שיש מסגרות טובות, כיתות אתגר, קידום נוער – ואנחנו נמשוך אותו; לבין אוכלוסייה שנשרה הרבה קודם, ואנחנו צריכים לבנות שם אמון מההתחלה.
זיו בר: זה מצריך משאבים אחרים, תכנית קצת אחרת.
זיו בר: מיכל הסמנכ"לית דיברה על זה, שצריך רוך.
זיו בר: אני יכול להציע אולי אנחנו, עם ראשי הרשויות, לראות איך עושים פה איזשהו מהלך גדול ואחר, כי הילדים האלה שלא הגיעו לבית ספר כבר כמה שנים – זה שיש צו ושיש אפילו עוד תוספת תקציב, הדרך להגיע אליהם ולהכניס אותם ולתת אמון במערכת היא מורכבת ומסובכת מאוד.
זיו בר: אני מציע את העזרה שלנו, ואני גם מקווה גם שהמשרד יידע להגיע אליהם.
עינת וילף: שחר רייכמן מ"יוניסף", בבקשה.
שחר רייכמן: שלום, אני שחר רייכמן, תלמיד כיתה ט', מחטיבת הביניים "דורות" בראשון-לציון, חבר ב"נוער למען יוניסף".
שחר רייכמן: אני נמצא כאן היום יחד עם נציגה נוספת של "נוער למען יוניסף", יהלי בן-דוד.
שחר רייכמן: ב"נוער למען יוניצף" אנחנו עוברים הכשרה בנושא האמנה הבינלאומית וזכויות הילד.
שחר רייכמן: חוק חינוך חובה מהווה חלק בסיסי ובלתי נפרד מזכויותיהם של ילדים כחלק מהאמנה בדבר זכויות הילד, עליה חתמה מדינת ישראל כבר בשנת 1991.
שחר רייכמן: בישראל האמנה מתייחסת לילדים ובני נוער עד גיל 18, ועל כן על מדינת ישראל לאפשר חינוך איכותי לכל ילדי המדינה עד גיל 18.
שחר רייכמן: התוצאות הישירות של הרחבת חוק חינוך חובה לתלמידי כיתות י"א-י"ב יהיו עלייה משמעותית באחוז הזכאות לבגרות, וכתוצאה מכך תימנע נשירה מבית הספר בטרם עת מסיבות כלכליות, ויתאפשרו מימוש היכולות והפוטנציאל הטמונים בכל נער במדינה.
שחר רייכמן: חינוך חובה לכל תלמידי המדינה עד כיתה י"ב יצמצם גם את העבריינות ואת הפערים החברתיים במדינת ישראל, ויגביר את השוויון.
שחר רייכמן: השקעה בחינוך היא השקעה לטווח ארוך המועילה לבני הנוער, למשפחותיהם ולכלל החברה, כאחד.
שחר רייכמן: התועלת שתופק מן הרחבת החוק גוברת באופן מוחלט על העלות.
שחר רייכמן: כל תלמיד חייב להיות שייך למסגרת חינוכית כלשהי, עד כיתה י"ב, בהתאם ליכולות ולכישורים שלו.
עינת וילף: אבי קמינסקי, יושב-ראש איגוד מנהלי אגפי חינוך, בבקשה.
אבי קמינסקי: שלום לכולם.
אבי קמינסקי: אני רוצה, כמובן, להצטרף לברכות ולחוק.
אבי קמינסקי: אני הייתי שותף מלא לו, וגם בעת הדיונים הסוערים, יחד עם יצחק.
אבי קמינסקי: ואני זוכר גם את המילים של האוצר לגבי הכיתות.
אבי קמינסקי: אני רק רוצה להעיר את תשומת הלב לנושא של קב"סים.
אבי קמינסקי: משרד החינוך לא הגדיל את תקני הקב"סים ברשויות המקומיות.
אבי קמינסקי: אני יודע שמשרד החינוך הגיש את הבקשה לאוצר.
אבי קמינסקי: אני יודע שהאוצר דחה את הדבר הזה.
אבי קמינסקי: זה לא נמצא על שולחנו של משרד החינוך, זה נמצא על שולחנו של האוצר.
אבי קמינסקי: וקציני ביקור סדיר מחויבים לתפקיד הזה של צו ההחלה.
עינת וילף: יש לי שאלה.
עינת וילף: מהניסיון - - -
אבי קמינסקי: אני הפסקתי כי ראיתי שאתן מדברות ביניכן.
אבי קמינסקי: זה בסדר, זאת אומרת - - -
מירב ישראלי: אולי אני אסביר.
מירב ישראלי: פשוט הזכרת לי שרצינו לשאול את משרד החינוך מה קורה עם ההתייעצות לגבי סעיף 7(ב), החלוקה של המשאבים בין הרשויות המקומיות למשרד החינוך בקיום מוסדות חינוך.
מירב ישראלי: אני חושבת שחלק מהתקנים מופיעים שם.
אבי קמינסקי: לא, זה לא.
אבי קמינסקי: הנושא שם זה הנושא של החלוקה על תקן הקב"ס, זה לא על מספר התקנים של הקב"סים, שכאן משרד החינוך ביקש אישור מהאוצר ולא קיבל.
מירב ישראלי: אבל הנושא הזה עולה בכל פעם שאנחנו מקיימים דיון בצו, והצו עדיין לא הגיע להתייעצות.
מירב ישראלי: זאת הזדמנות לעשות את זה.
אבי קמינסקי: אבל בכל מקרה, בצו אין הגדלה.
אבי קמינסקי: בצו יש את התקן של הקב"ס והחלוקה בין השלטון המקומי - - -
מירב ישראלי: יש שם קריאה - - -
אבי קמינסקי: אבל אין שום דבר שקשור למספר תקני הקב"סים.
מירב ישראלי: לכן אני אומרת, בצו – וזאת אחת הביקורות גם על הצו – יש התניה למקומות אחרים שבהם נקבע התקן לגבי מספר התקנים, לא רק לגבי קב"סים, גם לגבי תפקידים נוספים.
מירב ישראלי: זה חלק מהדיון שאנחנו מקיימים בנושאים האלה.
אבי קמינסקי: אוקיי, בכל מקרה, חשוב שנבוא ונאמר - - -
נסים זאב: סליחה, המימון של הקב"סים זה על חשבון הרשויות או משרד החינוך?
אבי קמינסקי: 75% זה המשרד, 25% הרשויות.
אבי קמינסקי: זה בפועל.
אבי קמינסקי: באמת, זה 60% משרד החינוך, 40% הרשויות המקומיות, כיוון שהקב"סים גדלים עם הוותק, עם הדרגה, עם ההשתלמות, והתקן נשאר מספר קבוע של עלות לשכר.
אבי קמינסקי: כך שזה פחות בעייתי, הבעייתי שאין תקנים.
אבי קמינסקי: זה הדבר המרכזי.
אבי קמינסקי: ובמקום הזה צריך כן את הרוך שמישהו ממליץ את הרוך – גם מרכז השלטון המקומי, וגם משרד החינוך.
אבי קמינסקי: אני שמח על כך, אבל אין את הרוך הזה שצריך את הקב"סים, התקנים האלה לא מספיקים.
אבי קמינסקי: אני חוזר ומדגיש, זה לא במשרד החינוך.
אבי קמינסקי: זה משרד החינוך בא וביקש את העניין.
אבי קמינסקי: זה נמצא אצל האוצר, האוצר דחה, וצריך לדרוש את הנושא הזה מהאוצר בעת הדיונים, או לצו החינוך, או לדיוני התקציב ל-2013.
עינת וילף: שאלה לי בנושא שעלה כאן.
עינת וילף: הכספים שמועברים לרשויות לטובת הפרויקט הזה, יש לך המלצות או דרכים איך מוודאים שבאמת, הכספים האלה ברשויות אכן ישמשו למטרות האלה?
עינת וילף: בהינתן הרשויות עליהן מדובר.
אבי קמינסקי: במשרד החינוך יש רמת פיקוח.
אבי קמינסקי: רמת הפיקוח של הביקור הסדיר, של אותם מפקחים מחוזיים, הנמצאים בכל מחוז ומחוז, הם אשר עושים את הפיקוח על העניין.
אבי קמינסקי: אם וכאשר יהיו דברים נקודתיים ברשות כזו או אחרת, שהדברים הם לא בדיוק כך, אנחנו נפעל בהתאם - - -
עינת וילף: בארבע השנים שהיו, הכספים - - -
אבי קמינסקי: אני לא שמעתי, ולו על מקרה אחד.
עינת וילף: כלומר, ככלל, הכספים מועברים, הכול עובר לתכניות.
עינת וילף: אני שמחה מאוד.
אבי קמינסקי: אני גם מכיר, אני גם בקשר טוב עם משה, ואם יש קושי כזה או אחר, אז אנחנו - - -
נסים זאב: על כמה קב"סים מדובר?
אבי קמינסקי: לדעתי, חסרים לפחות מאות – אם לא אלפים – של קב"סים שחסרים.
אבי קמינסקי: על-פי התקנים של משרד החינוך.
אבי קמינסקי: זאת אומרת, החליטו במשרד החינוך שעל כל 1,000 תלמידים, נניח, זה קב"ס אחד במשרה מלאה - - -
יעקב טוויל: מאה תלמידים זה קב"ס אחד במשרה מאלה.
מירב ישראלי: כמה?
יעקב טוויל: 100 תלמידים.
אבי קמינסקי: יש כרגע 1,000.
יעקב טוויל: 500 - - - פלוס מינוס - - -
אבי קמינסקי: 500 זה בחינוך המיוחד, מ-א' ועד - - -
יעקב טוויל: - - והצורך - - - הוא 3,000 פלוס.
אבי קמינסקי: אלפי תקנים.
אבי קמינסקי: חסרים אלפי תקנים.
נסים זאב: אני יודע שחסרים הרבה מאוד.
נסים זאב: והקב"סים שכבר פועלים בשטח זועקים שהם לא מספיקים להגיע לא לבתים ולא לאנשים, ולא יכולים לממש את - - -
עינת וילף: בהחלט נעלה את זה.
עינת וילף: משרד החינוך, מתי יהיה צו מתוקן?
עינת וילף: אנחנו יוצאים לפגרה עוד ארבעה ימי דיונים.
עינת וילף: אני לא נפגשת בפגרה על הנושא הזה.
מיכל כהן: ברשותך, האם אפשר להציע שתאשרו את הרשימה ואנחנו נשלח את ארבעת היישובים?
מיכל כהן: אוקיי.
עינת וילף: אין לי בעיה לעשות – אם אתם נותנים לי היום אחר הצהריים צו חדש – ביום רביעי בבוקר ישיבה של עשר דקות, מאשרים לכם את הצו.
עינת וילף: אבל אני צריכה לקבל את הצו היום אחר הצהריים.
מיכל כהן: צריך לכנס את כל הגורמים מחדש.
עינת וילף: לא היה לכם אפילו שפיל של כמה יישובים?
מיכל כהן: יש לנו.
עירית בירן: יש לנו.
עירית בירן: לא הגשנו אותם.
מיכל כהן: יש לנו רשימה מדורגת עד הסוף.
עינת וילף: ואי-אפשר להכניס פשוט את היישובים הבאים בתור, לפי המספרים?
יהודית גידלי: זה יכול להיות יישוב אחד גדול מספיק.
יהודית גידלי: זה לא חייב להיות ארבעה.
עינת וילף: נכון, לא חייבים להיות ארבעה יישובים, כמה שיש לך בשביל להגיע ל-20%.
מיכל כהן: מה ששואלים פה, האם אנחנו יכולים את הבאים בתור להכניס?
מיכל כהן: אבל אנחנו יכולים עד יום רביעי מוכנים?
מיכל כהן: אנחנו נשתדל לעשות את זה היום ומחר, כדי שביום רביעי יהיה זימון.
מיכל כהן: בסדר?
עינת וילף: אין הצבעה.
דורית מורג: מיכל, לא תוכלי.
עינת וילף: אני סוגרת את הישיבה, ואני אומרת לכם, אין לנו ימי דיונים.
עינת וילף: אז תעשו את ההתייעצויות בטלפון, כמה שצריך, ותסגרו עניין.
עינת וילף: הישיבה הזאת היום עוסקת בשאלת מבנה משרד החינוך ומי אחראי על מה.
עינת וילף: היא בעצם חלק מסידרת דיונים שהתחלתי איתם שהכותרת הכוללת שלהם היא כותרת של שקיפות, ותרומה לדיון הציבורי בתחום החינוך.
עינת וילף: אנחנו גם דואגים להקלטה, זה גם נמצא ב"לייק", באתר של הועדה, אנחנו גם נדאג שיהיה ב"יו-טיוב", כי המטרה היא לתת כלים לציבור הרחב שרוצה עניין בחינוך, לדעת מי ומה במשרד החינוך, ומי אחראי על מה.
עינת וילף: אני חושבת שזה חלק מהמחויבות שלנו כשרות לציבור בנושא הזה.
עינת וילף: יש לנו שעתיים לדיון, אני מקווה שנספיק את הכול, אם לא, נמשיך מאוחר יותר.
עינת וילף: הדיון כמובן מעבר לזה שמשרד החינוך הוא באחריותה של הועדה, הוא גם חולש על התקציב השני בגודלו אחר משרד ביטחון, הוא גם עדיין אחד הריכוזיים שיש במדינת ישראל מבחינת תחומי האחריות שלו, מבחינת מבנה העסקה לכן אני חושבת שיש חשיבות מיוחדת להבנה של הדרך בה הוא פועל.
עינת וילף: מי שיציג לפנינו זה איציק תומר המשנה למנכ"לית, בבקשה.
איציק תומר: בוקר טוב לכולם, אלה הנושאים כפי שאנחנו פרסנו או מתכוונים לפרוס בפניכם הבוקר.
איציק תומר: מבנה משרד החינוך הוא כפי שאמרה יושבת ראש הוועדה, הוא באמת המשרד הגדול לא רק מבחינת התקציב אחרי משרד הביטחון, אלא גם בגודלו ובהיקפו, הייתי אומר ובמערך פעילותו.
איציק תומר: אני אבנה בצורה מובנית את כל פירוט פעולות המשרד וחלוקת האחריות ומי אחראי למה.
איציק תומר: אני אדגיש שאנחנו מתמקדים בדיון הזה, או בפריסה בהצגה הזאת על מבנה משרד החינוך, אנחנו לא נכנסים כעת לתכנים כאלה ואחרים ואם נידרש לכך כמובן נעשה את זה בישיבות נוספות וממוקדות, אני חושב שהן חשובות בפני עצמן.
איציק תומר: זה למעשה המבנה הארגוני, אני לא יודע כמה אתם יכולים לראות.
עינת וילף: אני שיש לי את השקף פה מול העיניים לא יכולה לקרוא.
איציק תומר: ניסינו ולא הצלחנו.
איציק תומר: מי שכמובן עומד בראש המשרד הוא שר החינוך, מתחתיו את המנכ"לית, המנהלת הכללית של המשרד.
איציק תומר: סגן שר החינוך, צריך לדעת, אנחנו לא ניכנס לזה, רק לידיעה שהשר אחראי גם על המל"ג, על המועצה להשכלה גבוהה בתוקף חוק המל"ג.
איציק תומר: כאמור שר החינוך מתחת לסמל המנורה, מתחתיו המועצה להשכלה גבוהה בכחול.
איציק תומר: שוב, כאמור, משרד החינוך לא אחראי למועצה להשכלה גבוהה.
איציק תומר: השר בעצמו הוא זה שאחראי על המועצה להשכלה גבוהה.
איציק תומר: לא התקציב ולא אופן הניהול ודרך הניהול קשורים למשרד החינוך.
איציק תומר: רשמנו לנכון, כי השר מתוקף תפקידו גם אחראי על מועצה להשכלה גבוהה, ועל החוק שיש חוק המועצה להשכלה גבוהה.
איציק תומר: הריבוע הכחול הקטן מציין את סגן שר החינוך.
איציק תומר: מצד שמאל המנהלת הכללית.
איציק תומר: הריבוע הכחול למעלה זה עבדכם הנאמן, המשנה למנהלת הכללית, סמנכ"ל בכיר למינהל ומשאבי אנוש, יש לו שורה של תפקידים שאני יכול לציין אותם, ולא אפרט אותם בהמשך.
איציק תומר: מתחתם הריבועים הקטנים מתחת הם המדען הראשי, דוברות המשרד היועצת המשפטית, אגף אל"ף ביקורת פנים, ותכניות אסטרטגיות בחינוך לערכים.
עינת וילף: אתה תפרט על כל אחד?
איציק תומר: כן.
איציק תומר: בהמשך, יש פה שתי מרובעים ירוקים, המרובע העליון הירוק יושבת ראש המזכירות הפדגוגית, מתחתיה, הסמנכ"לית הבכירה מנהלת המינהל הפדגוגי.
איציק תומר: אני רוצה לציין, יש 3 מרובעים בצבע סגול שהם יחידות הסמך של המשרד, יש 3 יחידות כאלה.
איציק תומר: השתיים שנמצאים למעלה זאת הטלוויזיה החינוכית, מתחתה למינהל התיישבותי ועליית הנוער, ולמטה רמ"א.
עינת וילף: הסיבה שהם מובדלים שרמ"א כפופה לשר החינוך ונבדלת מהמנכ"ל, אני מניחה, כדי להבטיח את עצמאות הארכה.
איציק תומר: הן כולן יחידות סמך.
עינת וילף: שתיים חיברת למנכ"ל, ואחת לשר החינוך, זה במקרה או בכוונה?
איציק תומר: נכון.
איציק תומר: מתוכן להיות חוק רמ"א שהוא עדיין לא - אבל גם במקור הרעיון היה שהמנכ"לית רמ"א כפופה ישירות לשר, אבל היא עובדת יחד עם המנכ"לית, מעבירה אליה דוח, אנחנו עובדים איתה באופן מלא, ויום יומי.
איציק תומר: אבל מבחינת אחריות, סמכות והעברת דוח, זה השר וכמובן גם המנכ"לית.
איציק תומר: כשאני אומר יחידות סמך, אני אומר שהתקציב הוא עצמאי, הניהול שלהם הוא אוטונומי, הם מתנהלים לבד מבחינה צבאית, מבנית כלכלית, לוגיסטית, הם מנהלים באופן עצמאי.
איציק תומר: יש להם חשב נפרד לכל אחת מהיחידות האלה, הן מתנהלים באופן נפרד, למרות שהן קשורות בקשר ישיר, יושבים 3 מנהלים בהנהלת המשרד מדי שבוע, ויחד שותפים איתנו בכל המהלך היומיומי.
איציק תומר: אנחנו רואים בהם יחידות לכל דבר למרות שכאמור הם שלוש יחידות סמך.
איציק תומר: נמשיך ברשותכם, שמאלה, יש קבוצה של מרובעים ירוקים, אלה הם הסמנכ"לים ומנהלי המינהלים.
איציק תומר: הראשון – סמנכ"ל מנהל המינהל לכוח אדם בהוראה, תאום ובקרה.
איציק תומר: מרובע מתחת, סמנכ"לית ומנהלת המינהל להכשרה ופיתוח מקצועי ועובדי הוראה.
איציק תומר: מתחת – הסמנכ"לית לקשרי חוץ באונס"קו, מנהל מינהל החינוך הדתי, מנהל מינהל חברה ונוער, מנהל המינהל למדע ולטכנולוגיה.
איציק תומר: סמנכ"ל ומנהל מינהל הפיתוח.
איציק תומר: למעשה, יש עוד 2 סמנכ"לים שנמצאים מצד שמאל, סמנכ"ל כלכלה ותקציבים, ומנהלת המינהל לתקשוב ולמערכות מידע, יש כמובן את החשב הבכיר - זה למעשה מבנה המטה.
איציק תומר: מעבר למטה, יש לנו פונקציות חשובות ביותר שהם לב ליבה של המערכת מבחינתנו גם במטה, אני בעברי הייתי מנהל מחוז, יש לנו מחוזות שהם מחוזות שאסביר בהמשך, מחוזות שפועלים באופן קצת שונה ממחוזות אחרים במשרדי ממשלה, הם מאוד גדולים, מאוד אוטונומיים.
איציק תומר: יש להם אחריות לגבי יישום וביצוע של מדיניות המשרד.
איציק תומר: למעשה, הם מבחינתנו יד ימינם של השר והמנכ"לית בביצוע ויישום כל יעדי ומטרות המשרד.
איציק תומר: אפרוס את המחוזות – מחוז ירושלים ומנח"י, מחוז צפון, חיפה, מחוז מרכז, מחוז תל אביב, מחוז דרום, והחינוך המוכר שאינו רשמי שעדיין איננו מחוז, אבל בדרך להיות מחוז, בשלב הזה הוא אגף.
עינת וילף: החינוך המוכר שאינו רשמי בדרך להפוך למחוז, מה המחשבה כאן?
איציק תומר: נכון, מחוז ארצי.
איציק תומר: היה בזמנו בג"צ, מה שקרה הוא התרחב מאוד, הוא לא שייך - החינוך החרדי אינו שייך למחוזות, הוא לא מטופל על ידם.
איציק תומר: היה אגף ארצי שטיפל בהם, הטיפול בהם לא היה טיפול ממוקד ולא היה טיפול כפי שאנחנו חושבים שמוסד חינוכי צריך לקבל כפי שהוא מקבל באמצעות מחוז.
איציק תומר: היה בג"צ ובעקבות הבג"צ אושרו תקני פיקוח לאגף, בעקבות יצירת תקני הפיקוח שעד היום מתוך 45 אושרו 30, זה בתהליך הדרגתי.
איציק תומר: חשבנו לנכון, והגשנו גם בקשה לנציבות להפוך את האגף למחוז ארצי, והשליטה שלו והפונקציות שנמצאות במחוז תהיינה כאלה שתוכלנה להפעיל יותר את מוסדות החינוך שהתפרוסת הארצית שלהם וקצב הגידול וההתפתחות שלהם מאוד גבוהים.
עינת וילף: ליד האוניברסיטה והריאלי ישבו באותו מחוז עם בתי ספר שבקושי מלמדים אנגלית?
איציק תומר: אני לא נכנס לסוגיה הזאת כרגע.
עינת וילף: טכנית הם יישבו עכשיו ביחד, תחת אותו פיקוח או אותו מחוז?
עינת וילף: ליד האוניברסיטה הוא מוכר שאינו רשמי, הריאלי הוא מוכר שאינו רשמי, וכנ"ל כל מיני מוסדות שבקושי מלמדים אנגלית.
איציק תומר: נעשה הבחנה, יש את חוקי החינוך, דרך אגב, הבאתי את חוק חינוך ממלכתי, אני לא יודע אם הוא ברשותך, אוכל להעביר לך אותו.
איציק תומר: למעשה, גני הילדים, בתי הספר היסודיים וחטיבות הביניים הם כולם שייכים למדינה.
איציק תומר: זאת אומרת, עובדי הוראה הם עובדי מדינה, מקבלים את שכרם ישירות מהמדינה.
איציק תומר: כל עובדי החטיבה העליונה הם עובדי בעלויות, יש כ-300 בעלויות, חלקם הגדול הם בעמותות פרטיות, כאלה ואחרות, כמו הריאלי, כמו למשל האקדמיה למוסיקה בירושלים, בית ספר לאומנויות, מדעים, חלקם ברשתות כמו אורט, עמל, עמית, עתיד - כל אלה קוראים מוכרים שאינם רשמיים.
איציק תומר: זאת קבוצה אחת שמטופלת - אני מדבר על המחוז החרדי שיטפל בכל החינוך החרדי.
עינת וילף: כלומר, המוכרים הלא רשמיים שאינם חרדים יהיו שייכים למחוזות הגיאוגרפים הרגילים.
איציק תומר: זאת הפריסה כפי שתיארתי של מבנה המשרד.
איציק תומר: כיצד פועלת המערכת?
איציק תומר: המטה הוא זה שקובע את המדינות, המטה הוא זה שמקצה את המשאבים, המחוזות הם הגורם שלמעשה הגורם המיישם והמוציא לפועל את המדיניות, את התקציב, באמצעותו עושים את כל הפעולות.
איציק תומר: גם היום, בימים האלה, המינהל לחינוך התיישבותי למעשה מציג את ההיערכות שלו לשנת הלימודים הבאה.
איציק תומר: אחר הצהריים יציג במחוז דרום, אני אצטרף לדיונים.
איציק תומר: אני בתהליכים של המחוזות שההיערכות שלהם היא לאור מדיניות המטה, לאור התקציב הקיים, איך מתכוונים לבצע את המדיניות וביצוע התקציב הלכה למעשה בשנת הלימודים הקרובה.
איציק תומר: כאמור, מוסדות החינוך הם אלה שמקבלים את התקציבים שברובם ככולם מתבטאים בשעות הוראה שהתקציב הוא יחסית דיי גדול, אני מדבר על שעות תורה, אני מדבר על ימי הדרכה, אני מדבר על תקציבים שוטפים אחרים כאלה ואחרים על מנת שהתפעול של מוסדות החינוך יהיה מיטבי ככל שניתן.
איציק תומר: אלה יחידות המטה, אני אעבור עליהם אחת אחת, ואפרט.
איציק תומר: כאמור זה המשך של יחידות המטה שציינתי קודם.
איציק תומר: כמשנה, אציג את תחומי האחריות שלי כמשנה, יש לי גם תפקיד נוסף כסמנכ"ל למינהל ולוגיסטיקה, אני כמשנה אחראי ומרכז 4 תחומים שהם מאוד חשובים היום במשרד, נושא של הערכת עובדי הוראה, הוא למעשה פועל יוצא של אופ"ק חדש.
עינת וילף: שאלה, כל הסיפור הזה על שלל הטפסים שצריך למלא בימים אלה באופ"ק חדש, זה קשור לזה?
איציק תומר: איזה טפסים?
עינת וילף: עולות תלונות אין ספור ששעות רבות התווספו בעקבות אופ"ק חדש של מילוי טפסים, שאלונים, דוחות.
איציק תומר: זה לא מילוי טפסים.
איציק תומר: חשוב לנו למסד את המערכת באופן כזה, אנחנו צמצמנו את זה.
איציק תומר: אנחנו מעבירים שאלון אינטרנטי פעם בשנה.
איציק תומר: עוד בזמנו של המנכ"ל הקודם אנחנו צמצמנו את הכול.
איציק תומר: בזמנו, קיבלנו את התלונות, כי הרבה יחידות מטה פנו וביקשו בתחילת השנה את הנתונים ממנהלי בתי הספר של כל אותם נתונים על מנת שיסייעו להם הן בתכנון והן בבקרה על אותן תקציבים שאמרתי שמושתים על מוסדות החינוך.
איציק תומר: בשלב הזה אנחנו מעבירים שאלון אינטרנטי פעם בשנה, מוצג בתחילת השנה.
עינת וילף: למורים?
איציק תומר: למנהלי בתי הספר בלבד.
איציק תומר: יש פה אוסף גדול של נתונים שמאפשר אחרי זה למנהל בעצמו, למנהל, למפקח, למנהל המחוז, וכאמור ליחידות המטה השונות להתנהל מול בית הספר, לראות את מבנה בית הספר, את מבנה הפעולות שלו, את אופן חלוקת התקציב כפי שהוא תכנן, אופן חלוקת שעות ההוראה כפי שהוא תכנן, את אופן חלוקת הפעולות כפי שהוא קבע לשנה הזאת, ולמעשה יש לנו כלי על מנת לעקוב ולראות איך בית הספר פועל במערך אותה שנה.
עינת וילף: תוכל לשלוח לוועדה עותק כזה?
אייל דורון: השאלה גם למה לא לערב את המורים עצמם ישירות?
עינת וילף: עוד נעסוק בכל השאלה הזאת.
אייל דורון: אני מועד ההורים הארצי.
עינת וילף: אתה שייך לבחירות הרשמיות שהיו?
אייל דורון: בוודאי.
אייל דורון: אנחנו חבריי ההנהלה.
אייל דורון: היום יש גוף אחד שמייצג, גדעון עומד בראשו.
אייל דורון: הוא נקרא הועד ההורים הארצי שמייצג את הורי ישראל.
אייל דורון: השם המדויק, אני אבקש מגדעון שיישלח לכם.
עינת וילף: נשמח.
מקס אביסרור: איציק, דיברת כרגע על אופ"ק אני מדבר על ההמשך.
איציק תומר: מאחר והנושא של הערכת עובדי הוראה בעוז לתמורה עדיין לא סוכם ולא מוצה ולא קובע סופית, אני מעדיף לא להתייחס לזה.
איציק תומר: אופן הערכה הוא קצת שונה מזה שאנחנו מנהיגים באופ"ק חדש.
איציק תומר: כאשר התצורה של הערכה בעוז לתמורה תהיה שלמה ומוכנה בשמחה נציג אותה.
איציק תומר: אנחנו עדיין בשלבים כמעט סופיים של סיכומים.
איציק תומר: יש כבר הסכמה עם רן ארז על זה, אני חושב שאנחנו לקראת סיכום והבנה בעניין.
עינת וילף: נדון בזה גם בוועדה.
עינת וילף: הדרכת עובדי הוראה זה מה שאנחנו מכירים כהשתלמויות, או שזה משהו אחר?
איציק תומר: יש השתלמויות ויש הדרכה.
איציק תומר: הדרכה זה אותו מורה בעל ותק שמגיע לבית הספר, או למרכז הפסגה, זה אותו מרכז שבו מבצעים את ההשתלמויות אחר הצהריים ושעות הערב.
איציק תומר: המורים מגיעים, או שהמדריך מגיע אל בית הספר, או המדריך פוגש את המורים במרכז הפסגה, ושם מתבצעת ההדרכה.
איציק תומר: אנחנו רואים את ההדרכה כמשלימה את ההשתלמות.
עינת וילף: היא תמיד הדרכה של מורים למורים.
איציק תומר: הדרכה שניתנת על ידי מורים ותיקים בעלי ניסיון וידע בתחום ההוראה, לא רק מה הם צריכים לדעת, אלא גם איך צריך ללמד, זה יהיה למעשה המהות – איך ללמד איך לנהל נכון את השיעור.
איציק תומר: המזכירות הפדגוגית – יושבת הראש היא פרופ' מייזס, זה מינוי חדש יחסית, נכנסה לתפקידה רק החודש, באה מאוניברסיטת חיפה.
איציק תומר: המזכירות הפדגוגית למעשה מבחינתנו זה הגוף המרכזי במשרד שקובע את המדיניות הפדגוגית של משרד החינוך.
איציק תומר: הוא זה שמתווה את מדיניות ההוראה, הוא זה שמתווה מה ילמדו בכל תחום דעת שנלמד בבתי הספר.
איציק תומר: יש קרוב ל-62 מפמ"רים - מפקח ארצי לכל תחום דעת שנלמד בבית ספר, במוסד חינוך, יש מפקח ארצי שהוא אחראי על תחום הדעת, הוא זה שמתווה את התכנים של תחום הדעת, מגבש את מדיניות ההוראה של תחום הדעת, איך יעריכו אותם, איזה חומרי למידה ילמדו בהם, ספרים למשל בכל תחום דעת, הוא זה שאחראי לתחום הדעת הזה.
איציק תומר: בזמן כהונתו של המנכ"ל הקודם שמשון שושני, נעשה רה-ארגון במזכירות הפדגוגית, כי עד אז יושב ראש המזכירות היה אחראי יחד עם סגן יושב ראש המינהל, הוא היה אחראי על 61 המפמ"רים, הניהול הזה לא היה ניהול מיטבי, לכן הוחלט להקים חמישה אגפים, אגף אומניות, למעשה זה אשכולות של אשכול אומנויות, אשכול חברה ורוח, אשכול מדעים, אשכול מורשת ואשכול שפות, למעשה, כל אשכול כזה מרכז את אותם מפקחים ארציים בזה שהם למעשה קרובים מבחינת הנושא כמו חברה ורוח, מדעים שכולל את המתמטיקה, הכימיה, הפיסיקה, את הביולוגיה שהם כוללים את זה יחד, ויש להם שפה משותפת, קל להם יותר עם זה.
עינת וילף: כמה מפמ"רים יש?
איציק תומר: 62.
עינת וילף: כלומר יש 62 מקצועות או תכניות לימודים שונות.
עינת וילף: מה שנקרא סימן שאלה גדול סביב היעילות של כל הנושא הזה.
עינת וילף: הם גם עוסקים מול ספרי לימוד.
איציק תומר: יש שם מנהלת אגף שהיא אחראית על ספרי לימוד, היא למעשה מקבלת מהמפמ"רים את ההמלצות לספרי הלימוד, ומדי שנה מתפרסם חוזר.
איציק תומר: עכשיו התפרסם בחודש מאי חוזר של ספרי לימוד, שאלה ספרי הלימוד המאושרים לאותה שנה, ורק על פי אותם ספרי לימוד אפשר ללמוד.
אהוד פלג: פיתוח תכנית לימודים נעשה על ידי אגף לפיתוח פדגוגי או על ידי האגף לתחום הדעת הרלבנטי?
איציק תומר: יש למעשה ועדה אקדמית שבראשה עומד יושב ראש הועדה, הוא איש שבא מתחום האקדמיה, שהוא מומחה בתחום הדעת הספציפי, וחברים בו מספר אנשים, כולל חברים מהמזכירות הפדגוגית.
איציק תומר: יש ועדת מקצוע שעוסקת בפיתוח אם צריך לתכנן תכנית לימודים חדשה, היא נעשית במשותף על ידי אקדמיה ועל ידי משרד החינוך, כאשר שוב אני מדגיש, בראשה עומד יושב ראש שנבחר על ידי השר, הוא איש אקדמיה שהוא מומחה בתחום הדעת הרלבנטי.
אהוד פלג: ועדת המקצוע יושבת באגף אל"ף לפיתוח פדגוגי.
עינת וילף: מה החלוקה בין מורים בפועל לבין אנשים אחרים בועדות המקצוע?
עינת וילף: כמה מהאנשים בועדות המקצוע הם אנשים שנמצאים בקשר עם תלמידים ובעצם צריכים ללמד אותם?
איציק תומר: יש שם מורים ותיקים, אני לא רוצה לנקוב במספר כי אני יכול לתת לך את המידע בשלב מאוחר יותר.
איציק תומר: מייצגים אותם גם מורים בפועל, מורים ותיקים מאוד, יותר רכזי מקצוע בתחום שיש בהם כבר נסיון והם מרכזים צוות של מורים, כמו מורים למתמטיקה שמרכז 10 מורים בבית הספר העל יסודי וכיוצא בזה.
עינת וילף: והם אחראים על פיתוח התכנית.
עינת וילף: השאלה היא יותר ישירה, עד כמה גדול תפקידם של המורים בפיתוח התכנית מול גורמים חיצוניים.
איציק תומר: אני רוצה להיזהר בתשובתי.
סמי עטר: אורך זמן של תכנית לימודים, מה שתמיד באה מהביקורת מהשטח שיש ריבוי של תכניות, ספרים, ואחרי תקופה מסוימת שוב פעם התכנית מתחלפת, מה אורך הזמן שהוועדה מחליטה?
איציק תומר: בוא נאמר כך, תכנית לימודים משתנה או מתחדשת, או אפילו זמן לתכנון התכנית הוא משהו שהוא גמיש, לא קובעים את זה מראש.
איציק תומר: לא נקבע שתכנית לימודים היא עכשיו תקפה לחמש שנים.
עינת וילף: אני אעצור אותך, כי אני ארצה שנמשיך הלאה.
עינת וילף: כל השאלה של תכניות הלימודים, האישור שלהם, התהליכים, המשמעות של זה לספרי לימוד, המשמעות של זה להטרפת המורים והמערכת כולה תידון בנפרד.
עינת וילף: אני יכולה להגיד לכם שאצלי בוודאי בוועדה הזאת יש אוזן קשבת מאוד לטירוף המערכות שאחז בכל הנושא הזה של תכניות לימוד חדשות לבקרים.
רויטל לן-כהן: האם בתוך הצוותים האלה יש מישהו – הרי יש היום המון ילדים משולבים במערכת, האם בצוותים האלה יש מישהו שמבין בהנגשת החומר הזה לאלפי הילדים שבמערכת?
רויטל לן-כהן: זאת אומרת, מי פה דואג שהחומר יהיה מונגש - אני מדברת על ילדים בחינוך הרגיל.
איציק תומר: אני אהיה צמוד במה שאמרה היושבת ראש.
איציק תומר: אנחנו מתמקדים במבנה ולא בתוכן.
רויטל לן כהן: אני שואלת על המבנה - האם במבנה יש מישהו שאחראי על זה?
עינת וילף: רשמנו לפנינו ונבדוק זאת.
איציק תומר: המנהל הפדגוגי, במטה הוא הגוף הגדול ביותר, יש בו כאמור אגפים רבים, אני אמנה אותם.
איציק תומר: למעשה הוא הזרוע הביצועית של הנהלת המשרד.
איציק תומר: הוא למעשה לוקח את המדיניות הפדגוגית שתוכננה על ידי המזכירות הפדגוגית, והגוף הזה הוא למעשה הגוף הביצועי של הנהלת המשרד שמגבש את החזון, את המדיניות, את היעדים והמשימות של מערכת החינוך, קובע את סדר היום הפדגוגי, מטמיע ומיישם את החוקים, מבצע בקרות בתהליכים, בתכניות, בתקציב שרובו ככולו מועבר באמצעות שעות הוראה, יוצרת אותו תכנון, הוא מקצה את אותם אמצעים ומשאבים שנדרשים בתחום התכני והארגוני.
איציק תומר: הוא גם זה שאחראי מדי שנה להיערכות ופתיחת שנת לימודים.
איציק תומר: הוא כולל, ואני אפרוס את 3 אגפי הגיל.
עינת וילף: יהיה נכון לקרוא לזה הלב הביצועי של משרד החינוך?
איציק תומר: הוא כולל את האגף לחינוך קדם יסודי, 3 אגפי הגיל, זה קדם יסודי, יסודי ועל יסודי.
איציק תומר: הוא כולל את האגף לחינוך מיוחד.
איציק תומר: הוא כולל את האגף לתלמידים מחוננים.
איציק תומר: את האגף לקליטת תלמידים עולים.
איציק תומר: את אגף א' בחינות, יש אגף שמטפל בכל בחינות הבגרות.
איציק תומר: הוא מטפל באגף שחר, שירותי חינוך ורווחה שמטפלים בכל הילדים היותר חלשים במערך.
איציק תומר: יש שפ"י – שרות פסיכולוגי ייעוצי.
איציק תומר: יש אגף שמטפל בזהירות בדרכים.
איציק תומר: יש אגף ארגון מוסדות חינוך שלמעשה מרכז את כל הטיפול בשעות שניתנות והוא מקצה את השעות לכל מוסדות החינוך, לגני הילדים, ליסודי, לחטיבות הביניים.
איציק תומר: כך שבאמת מינהל גדול שעוסק כפי שאמרת – הוא הגדול במשרד, והוא מרכז את כל הביצוע של המדיניות שמועברת ליישום על ידי המחוזות.
איציק תומר: מינהל הכשרה פיתוח מקצועי עובדי הוראה – המנהלת גילה נגר.
איציק תומר: למעשה, יש בו את מה שקוראים הכשרת עובדי הוראה, אלה כל המכללות לחינוך, חלק מהם נמצאים היום בתהליך מעבר למועצה להשכלה גבוהה.