GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איציק תומר: צריך לזכור שאלה הגופים האקדמיים הכמעט יחידים שעדיין שייכים למשרד החינוך, לא האוניברסיטאות ולא המכללות שייכות למל"ג, וגם ראשי המכללות לחינוך נמצאים בתהליך של כמה שנים, בתהליך העברה, אבל מדובר בתהליך דיי מורכב – אני עמדתי בראש ועדה לפני כמה שנים שהיו 27 מכללות, למזג ולצמצם כי אין צורך במכללות לחינוך.
איציק תומר: כרגע אנחנו נמצאים באיזשהו שלב שאנחנו עדיין אחראים על המכללות, אבל צריך לזכור, אנחנו בתהליך מעבר הדרגתי של המכללות במועצה להשכלה גבוהה.
איציק תומר: כאמור, המכללות הן אלה שעוסקות בהכשרת העובדים, המורים, אני מדבר על גננות, המורים בחינוך היסודי, והמורים בחטיבות הביניים, ואז הם גם עוסקים בשלב של כניסה להוראה, כל מורה למעשה בשנתיים הראשונות לכניסתו מקבל איזשהו ליווי על מנת שתקל עליו להשתלב בעבודתו במוסד החינוכי, וכמובן, אנחנו מדברים על אופק מקצועי, אופ"ק חדש יצר לגבינו מצב חדש.
איציק תומר: עד אופ"ק חדש מורים הייתי אומר לא נדרשו באופן מסודר ומובנה להתפתחות מקצועית.
איציק תומר: החל מאופ"ק חדש, כל עובד הוראה צריך לבצע 60 שעות בשנה.
איציק תומר: אופ"ק חדש גם יצר דבר חדש שהייתי אומר שיפר מאוד את הנושא, גם של הפיתוח המקצועי, אבל נותן גמול ראוי למורה.
איציק תומר: יש 9 דרגות של קידום, 6 הראשונות טייס אוטומטי, למה אני מתכוון?
איציק תומר: שתי הדרגות הראשונות אחרי שנתיים שהוא ביצוע כאמור 60, כל שנה 60, אחרי שנתיים של 120 שעות הוא מקבל תוספת לשכרו שאיננה תלויה, הוא לא צריך לבצע את השנתיים, הוא צריך לבצע 120 שעות, ברגע ש-120 שעות מאושרות, הוא מקבל תוספת מיידית לשכרו לא תלוי בשום דבר אחר.
איציק תומר: לאחר מכן, 4 דרגות הגבוהות הן 3 שנים, צריך לצבור 180 שעות, כאמור, 3 שנים, 180 שעות, מקבל אוטומטי גמול לשכרו.
איציק תומר: יש 3 דרגות גבוהות שפה זה קצת יותר מורכב משום שפה כבר נדרשת – מאחר הכמות גדולה, נגבו מכסות שעליהם אנחנו עדיין יושבים עם הסתדרות המורים, אבל נוסף למכסות זה גם מחייב על מנת לעלות מדרגה לדרגה.
עינת וילף: לצורך העניין, אם אנחנו רוצים לעסוק בכל השאלה של איך מכשירים מורים, האם תפיסת ההכשרה נכונה, השתלמויות, מי מכשיר את המורים, האם ההכשרות רלבנטיות למורים, כל השאלות האלה מרוכזות בעצם במקום אחד.
איציק תומר: אני רק רוצה להדגיש, שגילה נגר מטפלת בעובדי הוראה, יש עוד 2 קבוצות.
איציק תומר: במנהלים יש גוף שהקמנו בעזרת קרן "יד הנדיב" לפני 5 שנים, אני מרכז במשרד.
איציק תומר: היא מטפלת הן בהכשרה והן בפיתוח המקצועי של המנהלים, זה גוף נפרד.
איציק תומר: גם היום בעקבות ההסכם הקיבוצי שנוצר לראשונה לפני שנתיים או שלוש עם המפקחים, גם הם נכנסו לשלב של פיתוח מקצועי, רק להסב את תשומת ליבך מנהלים ומפקחים צריכים 70 שעות לא 60 שעות.
אהוד פלג: ההכשרה היא בהתאם למקצוע של המורה?
אהוד פלג: יש הכשרה מיוחדת למחנכי כיתות?
איציק תומר: כן, יש.
אייל דורון: ההשתלמות לדרגות הגבוהות שאמרת זה השתלבות אקדמית.
איציק תומר: כל ההשתלמויות הן אקדמיה.
אייל דורון: בדרגות הגבוהות יש דרישה לאוניברסיטה.
איציק תומר: לא רק דרישה, אנחנו גם דורשים שתהיה גם עבודה.
איציק תומר: אם בשש הדרגות הראשונות לא נדרשת איזושהי תפוקה, הרי פה בדרגות הגבוהות אנחנו גם דורשים שמורה או לועד או לבית ספר של שניים, שלושה מורים, יידרשו לתת עבודת סיכום שהיא תורמת למוסד החינוכי שבו הוא עובד.
עינת וילף: כל הנושא זה מבחינתי נושא מרכזי לטיפול בוועדה, נעסוק בו גם בשאלת תפיסת העולם שמנחה את זה, ועד כמה יש מקום לשנות אותה.
איציק תומר: מינהל החינוך הדתי, ד"ר אברהם ליפשיץ, המינהל הזה מופקד למעשה בהתאם לחוק, בהתאם לוק חינוך ממלכתי.
איציק תומר: למעשה, צריך להבין שהוא אחראי על כל נושא מדיניות הייתי אומר במוסדות החינוך הממלכתי דתי.
איציק תומר: זאת אומרת, הוא אחראי על ההדרכה, יש איזה מין אוטונומיה פדגוגית ניהולית של החינוך הדתי על מוסדות החינוך הדתי, גני הילדים, בתי הספר, הייתי אומר, שהאוטונומיה הפדגוגית הזאת ניתנה על פי חוק.
עינת וילף: הוא אחראי על בתי המספר המשלבים, שהם גם הממלכתי דתי?
איציק תומר: לא.
אהוד פלג: הוא כפוף למשרד או למועצת חמ"ד מבחינה פדגוגית?
איציק תומר: הוא כפוף לשר.
אהוד פלג: איפה מועצת חמ"ד משתלבת בזה?
איציק תומר: מועצת חמ"ד היא גם מייעצת לשר, השר הקים אותה.
איציק תומר: למעשה, ראש החמ"ד עובד עם המנהלת הכללית, אבל למעשה, הכפיפות הישירה היא לשר החינוך על פי חוק.
איציק תומר: מנהל חברה ונוער – ארז אשל שנכנס רק ב-1 ביולי השבוע לתפקידו.
עינת וילף: אתה יכול להמשיך וקצת יותר שיחה פתוחה עם שאלות לכמה דקות ברשותכם.
אהוד פלג: אמרת שמחנכי כיתות זוכים להכשרה מיוחדת, אתה יכול לפרט קצת?
איציק תומר: אם תרצה אני אעביר לך חומר, אבל אין לי פה כרגע את החומר הרלבנטי.
אהוד פלג: מי אחראי לתכנית ההכשרה שלהם, ובאיזה שלב זה נעשה?
איציק תומר: זה נעשה באמצעות תשובה.
איציק תומר: מי שמתמקד בזה זה יותר המכללות.
איציק תומר: אבל שוב, אם תפנה לגברת גילה נגר שהיא מנהלת המינהל, אז היא תוכל להעביר לך את המידע הרלבנטי.
אהוד פלג: שם גם מוכשרים המחנכים של התיכונים, למרות שהם לא עוברים את המכללות?
איציק תומר: לגבי התיכוניים, אני לא רוצה לומר לך באופן ודאי.
איציק תומר: אני סבור שכן, אבל לא רוצה להגיד לך באופן מוחלט.
איציק תומר: לגבי מינהל חברה ונוער – הוא למעשה אחראי לחינוך הבלתי פורמאלי, החינוך הערכי הבלתי פורמאלי במערכת החינוך, שפועל גם בשעות הבוקר בתוך בתי הספר, אבל אין ספק שהוא פועל בעיקר גם אחר הצהריים, וכאן יש קשר ישיר לרשויות המקומיות, שעובדת איתם בזיקה הדוקה מאוד לכל הפעילות של בני הנוער במשך כל שעות היום, הן בבוקר, והן אחר הצהריים.
איציק תומר: כפי שאתם רואים במעגלים השונים, יש אוסף גדול מאוד של פעולות שמינהל חברה ונוער עוסק בהם, החל כולל תנועות נוער שהשר נדרש לעניין והגדיל את התקציב באופן מאוד משמעותי, ותנועות הנוער התרחבו מאוד בשנים האחרונות, כולל נושא של הכנה לצה"ל, המסעות של פולין שהתרחבו מאוד, ניתן תקציב מיוחד לעניין הזה על מנת לשלוח הרבה יותר בני נוער, נשלחו קרוב ל-45 אלף בני נוער השנה שיצאו לפולין.
יהודה סקר: יותר ב-10 אלפים מהשנה שעברה.
רויטל לן-כהן: השאלה בכמה הם היו צריכים להשתתף, ובכמה נמנע מהם.
איציק תומר: המלגות שניתנו הם בהיקף הרבה יותר גדול, ואנחנו ניסינו השנה לכאלה שהיו להם קשיים לתת להם מלגות כאלה שיאפשרו את נסיעתם.
איציק תומר: אני אישית הייתי השנה בחודש מרץ בפולין, וראיתי קבוצות של מוסדות של תלמידים ושוחחתי עם תלמידים, שחלק הם חסכו בעצמם, עבדו בכל מיני תפקידים, מילצרו, וחלק אנחנו איפשרנו את התקציב המשלים להם על מנת שיוכלו לצאת.
איציק תומר: הם היו מאוד גאים, וחשוב היה להם לצאת, ראיתי את הביטוי של אותה נוכחות שם הן במחנות והן בטקס.
איציק תומר: מבחינתי, זה היה חשוב מאוד.
יהודה סקר: אתה היית במשלחת של השר?
איציק תומר: לא, הייתי צריך - - -
יהודה סקר: הבן שלי היה שם כאשר פגשו את השר.
איציק תומר: השר יצא קצת אחריי כי הייתי צריך להיות בטקס אחר.
אהוד פלג: "מינהל חברה ונוער" אחראי על מחנכי הכיתות?
איציק תומר: הוא אחראי על מחנכי הכיתות יותר בחטיבה העליונה, אבל בין השאר הוא גם אחראי לזה – כחלק מהפעולות.
אהוד פלג: זאת אומרת שמחנכי הכיתות כפופים - - -
איציק תומר: אגיד לך למה אני מתכוון – כאשר כל הכיתות יוצאות לפעילויות של"ח, כאלה ואחרות, לטיולים, למסעות של"ח, מחנכי הכיתות הם אלה שעומדים בראש הכיתות, ואז הם מקבלים הדרכה ישירה ופעילות ישירה שמכוונת לאותו מסע של"ח, ואז אגף של"ח נכנס קונקרטית לעניין הזה.
איציק תומר: אבל בחינוך הערכי יש פעילות משולבת שנעשית – לפרטים אני צריך לדבר עם אגף של"ח בעניין הזה.
מקס אביסרור: עם אלי שיש.
איציק תומר: עם אלי שיש, בדיוק.
אהוד פלג: ההתרשמות שנוצרה היא, של"מינהל חברה ונוער" יש תכנים חשובים, אבל הם לא מחלחלים למטה, משום שמחנכי הכיתות לא מעבירים אותם.
אהוד פלג: הם לא מעבירים אותם, משום שהם לא כפופים לו, אלא הכפיפות היא דרך מקצועות הלימוד.
אהוד פלג: הרי מחנך הוא לא תפקיד מיוחד, אלא הוא קודם כל מורה מקצועי - - -
איציק תומר: הייתי אומר שמחנך הוא תפקיד מיוחד.
אהוד פלג: לא לפי מה שצריך להיות.
אהוד פלג: לפי מה שקורה בפועל.
איציק תומר: תראה, מהו מחנך?
איציק תומר: מחנך הוא מורה באחד מתחומי הדעת, שבנוסף לתפקידו הוא מחנך את הכיתה.
איציק תומר: הוא מקבל שעות שהן תגמול נוסף על פעילותו כמחנך – התגמול הזה הוא יחסית גבוה, הן ב"אופק חדש" והן ב"עוז לתמורה" – והוא אחראי על הכיתה.
איציק תומר: הוא למעשה אחראי על הכיתה, הוא אחראי על נושא המשמעת שלה, הוא אחראי על הגיבוש שלה.
איציק תומר: הוא מבצע פעולות רבות לגיבוש הכיתה, הייתי אומר במובן היותר ערכי שלה, מלבד היותו מורה באחד המקצועות.
אהוד פלג: זה נכון, אבל כל מה שתיארת – זה מורה אחראי לכיתה.
אהוד פלג: ופה אנחנו רואים תכנים מאוד-מאוד חשובים, שאחראי להם "מינהל חברה ונוער", ונשאלת השאלה, מה הם עושים עם התכנים האלה?
אהוד פלג: מי הגורם, מי החוליה שמעבירה את זה למשתמש הקצה או לצרכן הקצה, שזה התלמיד?
אהוד פלג: והתשובה פה בעייתית, דווקא לאור מה שתיארת, שהמחנך הוא קודם כל מורה מקצועי, אחרי זה מורה אחראי לכיתה, והחלק השלישי הוא זה שחסר.
איציק תומר: לא הייתי אומר "אחרי זה".
איציק תומר: אני אומר שוב, צריך להבין, כשמורה מגיע לבית-ספר הוא מגיע בתוקף המקצוע שלו.
איציק תומר: כשמגייסים מורה, כשמציבים מורה לבית-ספר, מציבים אותו על-פי כוח אדם שחסר בבית-הספר, אם זה מורה להיסטוריה או מורה לספרות או מורה לפיזיקה, ואז גם לוקחים את אותם המורים – הרי לא כל המורים הם מחנכים - - -
מקס אביסרור: איציק, דבר על הפונקציה של רכז חינוך חברתי בכל בית-ספר, שהוא גם מרכז את המחנכים וגם מעביר להם את זה, רק שיש - - -
איציק תומר: אני יודע.
רויטל לן-כהן: בכל בית-ספר יש רכז חינוך חברתי?
איציק תומר: לא, יש בחינוך העל-יסודי.
מקס אביסרור: כמעט, עד כמה שאני מכיר – אני מדבר על העל-יסודי.
רויטל לן-כהן: על-יסודי לפעמים זה טיפה מאוחר כבר, אחרי שהילדים לא - - -
איציק תומר: יכול להיות.
איציק תומר: אני רק אומר שבחינוך העל-יסודי יש פונקציה של רכז חינוך שגם מתוגמלת.
איציק תומר: לפעמים הוא גם סגן מנהל בית-ספר.
מקס אביסרור: נכון.
יהודה סקר: יש רכזי חינוך גם בבתי-ספר היסודיים.
איציק תומר: לא בכולם.
יהודה סקר: לא, בתחומי מקצוע.
יהודה סקר: זה מחולק לתחומי מקצוע.
יהודה סקר: זאת אומרת, יש כמה אחראים - - -
מקס אביסרור: אבל זה לא שייך.
מקס אביסרור: אנחנו מדברים על חברתי.
רויטל לן-כהן: אנחנו מדברים על רכז חברתי.
רויטל לן-כהן: לא על רכז מקצוע, ואחר כך מתפלאים שיש ברדק בבתי-הספר העליונים, כשלא טיפלנו בזה כשהם היו ילדים.
איציק תומר: ברשותכם, אמשיך – מינהל מדע וטכנולוגיה, מי שמנהל אותו זה ד"ר עופר רימון.
איציק תומר: הוא למעשה עוסק בשלושה תחומים מרכזיים – מדעים, טכנולוגיה ותקשוב מחשבים.
איציק תומר: הנושא הזה של תקשוב קיבל ביטוי רציני מאוד בשנים האחרונות.
איציק תומר: יש את מה שאנחנו קוראים "התאמת מערכת החינוך למאה ה-21", שבה למעשה אנחנו ממחשבים את כל בתי-הספר.
איציק תומר: עד השנה הדגשנו את בתי-הספר היסודיים, החל מהשנה אנחנו גם נכנסים לחטיבות הביניים.
איציק תומר: הרעיון הוא שבכל בית-ספר יהיה – יש מודל שאנחנו מטמיעים, שבו כל בתי-הספר ממוחשבים והמורים מקבלים מחשבים.
איציק תומר: זאת אומרת, הרעיון הוא שבית-ספר יהיה נגיש לכל מה שקורה לתקשוב למערכות מידע.
איציק תומר: יש גם דגש על נושא של החינוך הטכנולוגי, וכמובן החינוך למדעים.
איציק תומר: כוח אדם תיאום ובקרה – מי שאחראי לו זה מנחם כהן.
איציק תומר: למעשה, המינהל של מנחם כהן אחראי על כל עובדי ההוראה במערכת החינוך בהיבט של תנאי השירות שלהם, העסקה שלהם, דירוג, ההסמכה, כל מה שקשור למישור המינהלי של עובדי ההוראה במערכת החינוך.
איציק תומר: הם למעשה מקבלים את כל הנתונים, הם מעבדים אותם ומעבירים אותם לחשבות על מנת שהמורה יקבל את שכרו.
אהוד פלג: אי-אפשר לעשות להם טובה ולשנות להם את השם ממינהל הכא"ב למשהו אחר?
איציק תומר: זה ראשי תיבות של כוח אדם בהוראה.
אהוד פלג: אני בטוח שהמוח היצירתי שלכם יוכל למצוא שם יותר טוב.
רויטל לן-כהן: אבל זה כואב.
עינת וילף: איציק, ברשותך, היתה לי שאלה על "מינהל חברה ונוער" – אם ארצה לעסוק כאן בוועדה בכל השאלה של פעילויות בבתי-ספר אחר הצהריים.
עינת וילף: שמעתי לאחרונה, הביאו לידיעתי על תוכנית בטבריה, שאני רוצה לבדוק, בה בעצם עבדו יחד עם המתנ"סים להכניס את הפעילויות של המתנ"סים לתוך בתי-הספר.
עינת וילף: נראה לי רעיון נפלא.
עינת וילף: כל המחשבות האלה, הרעיונות האלה, זה בעצם "מינהל חברה ונוער"?
עינת וילף: רק רציתי לוודא שזו הכתובת.
איציק תומר: אז כאמור, מלבד אחריות לנושא של כוח אדם בהוראה, מנחם כהן מטפל גם בנושא של חינוך מבוגרים, נושא של פרסי ישראל, "יד ושם", החברה למתנס"ים, מרכזים קהילתיים, שהן למעשה יחידות עצמאיות, אבל הן נתמכות תקציבית על ידי משרד החינוך.
איציק תומר: ולכן, צריך להיות קשר ישיר אתן, כדי לעקוב ולבקר את פעולותיהן.
איציק תומר: מינהל הפיתוח, יגאל צרפתי – הוא למעשה הגוף שבונה את המוסדות של מערכת החינוך.
איציק תומר: התקציבים מועברים מאגף תקציבים באוצר.
איציק תומר: יגאל הוא זה שאחראי ועובד מול הרשויות המקומיות, הוא זה שמאשר את הפרוגרמות לכל מוסדות החינוך הנבנים.
איציק תומר: תקציב של למעלה ממיליארד שקל – לא אומר לכם שהתקציב הזה מספק, כי הדרישות תמיד רבות יותר ממה שהתקציב מאפשר, אבל למעשה, יגאל אחראי על כל הנושא של אותן בניות של מוסדות חינוך וגם שיפוץ מוסדות קיימים.
איציק תומר: אני רק רוצה להדגיש – ברגע שהמוסד החינוכי נבנה, הוא הופך להיות רכוש של הבעלות.
איציק תומר: זאת אומרת, אם זו הרשות המקומית או אם זו רשת או עמותה או כל מה שאושר.
עינת וילף: הבעלות מגישה את הבקשה לשיפוצים מאוחר יותר.
איציק תומר: נכון, אבל צריך לזכור – מרגע שהמוסד נבנה, המבנה נבנה ואושר, האחריות כולה מועברת לבעלות, ואינה מהווה יותר קניינו של משרד החינוך.
איציק תומר: צריך לדעת שכל מוסדות החינוך, המבנים עצמם, הטיפול השוטף בהם, התחזוקה השוטפת שלהם, הם לא באחריותו של משרד החינוך, למרות שמשרד החינוך מעביר מדי שנה תקציב, ששוב, יגידו שאיננו מספק, אבל זה התקציב שעומד לרשותנו.
איציק תומר: התקציב הזה מחולק על-פי יעדים, על-פי סדרי עדיפויות כאלה ואחרים – שוב, בקשר ישיר עם הבעלויות שמגישות את הבקשות.
רויטל לן-כהן: יש לי שאלה בנושא הזה, אם ילד עם צרכים מיוחדים אמור להתחיל לימודים בבית-ספר, ובית-הספר לא מונגש - -
איציק תומר: זו הבעלות.
רויטל לן-כהן: - - ובבית-הספר אומרים לו, לא ננגיש.
איציק תומר: מי אומר את זה?
איציק תומר: הרשות המקומית?
רויטל לן-כהן: כן, נעביר אותך לבית-ספר במקום אחר בעיר.
רויטל לן-כהן: זו כן אחריות שלכם?
רויטל לן-כהן: זו לא אחריות שלכם?
איציק תומר: זאת אחריות של הרשות המקומית.
איציק תומר: אחריות הרשות המקומית גם על-פי חוק – היא אחראית על נושא של רישום תלמידים, העברות תלמידים, ואנחנו נותנים להם אוטונומיה מוחלטת בעניין הזה.
איציק תומר: אם יש כמובן איזה נושא – זכותו של הורה לערער, ואנחנו מקבלים מכתבים רבים שמערערים.
רויטל לן-כהן: אז זאת השאלה, הפנייה היא אליכם?
מקס אביסרור: אחרי הרשות המקומית, מנהל המחוז הוא הכתובת לערעורים.
רויטל לן-כהן: אוקיי.
איציק תומר: נכון, אבל אז משרד החינוך יחד עם הרשות המקומית מנסים לפתור את הבעיה.
רויטל לן-כהן: אגיד לך למה אני שואלת, כי ממש בתחילת המצגת דיברת על זה שהמינהל הפדגוגי אחראי על נושא של קיום החוקים, וזה בחוק – צריך להנגיש.
רויטל לן-כהן: אז השאלה היא האם זה לא בין החוקים שמשרד החינוך חושב שצריך לדאוג להם.
עינת וילף: שוב, זה נושא יותר גדול.
עינת וילף: רק שאלה בנושא הזה, זה עלה בדיון שלנו מול שרת התרבות והספורט, השאלה של הקמת מתקני ספורט בבתי-הספר.
איציק תומר: מעולם, גם כשמשרד החינוך היה מופקד על הספורט – הוא פעם היה משרד החינוך, הספורט, את יודעת את זה – גם אז התקציבים שניתנו, לא ניתנו להקמת מוסדות חינוך, תמיד מי שהקים את מוסדות החינוך היו או מפעל הפיס או גופים פרטיים ותרומות כאלה ואחרות.
עינת וילף: אבל הם תיארו שהיום בתנאים, בסטנדרטים למבנה חינוך, יש אולמות ספורט, רק שהתקציב שמועבר, מועבר בלי אולם הספורט.
איציק תומר: התקציב שמועבר מיועד לפיתוח, גם לפיתוח מגרשים וחצרות, למשל, לפיתוח מגרש כדורסל חיצוני לא מקורה.
איציק תומר: אבל נושא של אולמות ספורט הוא לא בתחום טיפולו של המשרד, קרי, של מינהל הפיתוח, אין לו תקציב לזה.
איציק תומר: התקציב שיש היום - - -
עינת וילף: למרות שהם טוענים שזה קיים במתאר של כל בית-ספר.
עינת וילף: כלומר, התקן - - -
איציק תומר: בפרוגרמה.
עינת וילף: מה שהם קוראים ה"פרוגרמה" – קיים בו אולם ספורט מקורה, רק הם אומרים שהתקציב תמיד עובר בלי.
איציק תומר: אני חושב שלא, אבל אני מוכן לבדוק את זה.
עינת וילף: אשמח אם תבדוק ותחזור אלינו.
מקס אביסרור: יש לי רק שאלה, בבקשה.
מקס אביסרור: בנושא של מינהל הפיתוח - - -
יהודית גידלי: מה הוא צריך לבדוק ולחזור?
עינת וילף: הוא צריך לבדוק, האם זה נכון שבפרוגרמה של בתי-ספר הם מחויבים לעשות אולם ספורט, כמו שהיה לנו בדיון עם השרה, ושהתקציב מועבר למרות הפרוגרמה.
איציק תומר: אני אומר מידיעה, גם כמנהל מחוז לשעבר, צריך להבין, התקציב שעומד לרשותנו לא מספק לנו אפילו לבניית כל הכיתות.
איציק תומר: יגאל שמאשר אומר, אני אומר לרשות המקומית, תראו, אני מאשר שצריך לבנות את המבנה הזה, אבל בין זה שהוא מאשר לבין זה שיש תקציב, עד שלא יהיה תקציב שיהיה מאושר על ידי אגף תקציבים באוצר, לא אאשר לכם את התקציב לבנייתו.
איציק תומר: זאת אומרת שבין ההכרה בצורך לבין הגשת אישור הפרוגרמה יש עדיין תהליך של תקציב.
איציק תומר: וגם היום הפער הוא כזה שאינו מאפשר את בניית כל הכיתות, שהיינו רוצים לבנות במערכת החינוך, שאנחנו מכירים בצורך שלהם לבנות אותן.
איציק תומר: אז אולמות ספורט זה בכלל - - -
מקס אביסרור: יש לי שאלה מאוד חשובה שמעניינת פה חלק מהאנשים.
מקס אביסרור: תראה, באגף כוח אדם של מנחם כהן היה בזמנו במחלקה לחינוך מבוגרים נציג של הורים במשרד החינוך – פונקציה שמטפלת בנושא ההורים.
מקס אביסרור: בעקבות רה-אורגניזציה זה עבר לאגף שפ"י.
מקס אביסרור: עכשיו אני שומע, שאותה גברת שטיפלה בנושא הזה פרשה והתקן פנוי, ואני לא יודע מה משרד החינוך עושה.
איציק תומר: מקס, תתקשר אלי אחר כך, אני אבדוק את העניין הזה.
איציק תומר: נדבר על זה.
איציק תומר: זה עניין פרטני.
איציק תומר: תרים אלי טלפון, אבדוק לך את זה.
מקס אביסרור: אוקיי, זה - - - כוועד הורים.
איציק תומר: קשרי חוץ הפך להיות אגף מאוד חשוב.
איציק תומר: אל"ף, זה קשרי חוץ והנושא של אונסק"ו וגם הכניסה של ישראל ל- OECDלמעשה, הגבירו את הפיתוח, את קידום הקשרים שלנו עם ה-OECD.
איציק תומר: אנחנו מקיימים קשר ענף מאוד עם ה-OECD ועם אונסק"ו, ויש המון שיתופי פעולה.
איציק תומר: לכן זה גם מחייב למעשה קשר שוטף, הייתי אומר אפילו יומיומי.
איציק תומר: בין השאר, אני רוצה להדגיש שהגוף הזה גם אחראי על הערכת תארים אקדמיים מחוץ-לארץ.
עינת וילף: כלומר, כל הסיפור עם עולים חדשים, כל זה, הכול פה?
איציק תומר: אבל אני רוצה שוב להדגיש בפנייך, צריך להבין, בנושא של הערכת תארים אני מדבר על כל אותם עולים חדשים שהגיעו מחוץ-לארץ עם תארים, אישור התואר הוא לצורך שכר.
איציק תומר: זאת אומרת שאם אותו אדם שהגיע, ואושר לו התואר השני, רוצה ללכת ללמוד, הלימודים הם כבר עניינה של האקדמיה.
איציק תומר: האוניברסיטה יכולה להגיד שהיא לא מאשרת את התואר הזה.
איציק תומר: התואר הזה הוא לצורך שכר, האישור הוא לא לצורך המשך לימודים.
עינת וילף: כלומר, מדובר באישור תארים לצורך שכר בשירות המדינה.
איציק תומר: שכר בלבד, נכון.
איציק תומר: לא לצורך התקדמות באקדמיה.
איציק תומר: אם הוא רוצה ללמוד לתואר נוסף, לא בטוח שהאוניברסיטה, שהמוסד האקדמי, זה שהוא ביקש, יאשר לו את הלימודים, ואת זה צריך להבין.
עינת וילף: לפעמים להיפך, אלה תארים שהאקדמיה מאוד מכירה בהם, אבל משרד החינוך מעביר את העולים מדורי גיהינום על תארים, שכולם יודעים שהם תארים אקדמיים.
איציק תומר: תראי, יש רשימה של מוסדות להשכלה מאושרים.
איציק תומר: כמו שאנחנו רוצים שיכירו במוסדות ההשכלה שלנו בארצות שונות בעולם, גם אנחנו מכירים במוסדות השכלה.
איציק תומר: אז יש איזו דואליות בעניין הזה, ואנחנו מאוד מקפידים על כך.
איציק תומר: כך שאם המוסד הוא לא, הייתי אומר – סליחה על הביטוי – קיקיוני, אז אנחנו בהחלט מאשרים.
יהודית גידלי: נפתרה בעיית Yeshiva University?
איציק תומר: נדמה לי שכן, אבל אני – נדמה לי שכן.
אהוד פלג: לפני כמה חודשים היו פרסומים שישראל פרשה מאונסק"ו על רקע קבלת הרשות הפלסטינית לשם.
איציק תומר: אנחנו מקיימים איזה קשר, אבל - - -
אהוד פלג: זה עוד קיים.
איציק תומר: דרך אגב, האיש שהיה אחראי על אונסק"ו במשרד פרש, הוא פשוט פרש לגמלאות.
אהוד פלג: דני בראלי.
איציק תומר: דני בראלי פרש לגמלאות, ועדיין לא מונה אדם במקומו.
עינת וילף: צריך מישהו עם רוח לחימה.
אהוד פלג: לגבי החינוך היהודי בתפוצות, מה הקשר או מה ההבדל בין מה שעושה משרד החינוך לבין מה שעושה מחלקת החינוך של הסוכנות?
איציק תומר: לא יודע להשיב לעניין הזה.
עינת וילף: זה נושא גדול, אבל גם בו נעסוק.
עינת וילף: מה שנקרא "חפציב"ה" – חינוך יהודי בתפוצות, זה פה?
איציק תומר: זה פה.
איציק תומר: "חפציב"ה", דרך אגב, זה גוף שעובד יחד עם מנחם כהן, גוף מיוחד, ובאמת אנחנו משקיעים בעניין הזה עבודה רצינית מאוד.
איציק תומר: "חפציב"ה" הוא הגוף היחיד שאנחנו שולחים מורים שלנו – כמובן מורים ישראלים, אבל יש להם רקע, כולם יודעים את השפה הרוסית – לחוץ-לארץ על מנת לעבוד באותם מוסדות חינוך בכל חבר העמים לשעבר.
רויטל לן-כהן: אפשר להבין מה זה אישור תו התקן לגופים של המגזר השלישי?
עינת וילף: זה כל הגופים החיצוניים, זה סיפור ענק.
איציק תומר: יש איזה מהלך שנועד לנסות לחבר את כל הנושאים של מה שאנחנו קוראים – אותם גופים שמקיימים קשרים עם מוסדות חינוך כאלה ואחרים, שלא באמצעות המשרד, ומעבירים להם כל מיני כספים ותרומות, ומבצעים כל מיני פעולות, יש כל מיני גופים שמציעים כל מיני תוכניות לימודים, כמובן עם תקציב משלהם, עם מורים משלהם.
איציק תומר: החלטנו לעשות קצת סדר לעניין ולמסד אותו, ושבאמת יהיה תיאום והבנה בין תוכנית הלימודים הקיימת לבין תוכניות לימוד נוספות, לבין כל מיני פעולות שלפחות היינו רוצים לדעת עליהן מראש, ושלא ייעשו בהיחבא ואחרי זה יגרמו נזק כזה, שאולי נצטרך להסביר אותו בעתיד.
רויטל לן-כהן: למרות שזה לא קשור לקשרי חוץ?
עינת וילף: סליחה, לא יותר מדי.
עינת וילף: זה נושא ענק, אני מבינה שאתם עדיין רק בכלל מתחילים למפות, אתם אפילו לא יודעים מי נמצא היום בבתי-הספר, נכון?
עינת וילף: זו אחת הבעיות החמורות.
עינת וילף: וגם כל הנושא של בדיקה ואבחון לקויות למידה – עדיין נבדק.
איציק תומר: נושא של?
עינת וילף: כתוב: "תו תקן לגופים המבצעים בדיקה ואבחון לקויות למידה", גם זה תהליך.
עינת וילף: טוב, גם זה נושא גדול מאוד, וגם אותו נבחן.
מקס אביסרור: איציק, תספר שבאוקטובר יש כנס של אונסק"ו פה בארץ ליד טבריה.
יהודית גידלי: אז מי יקבל אותם אם אין נציג?
עינת וילף: שר החוץ.
יהודית גידלי: שר החינוך?
עינת וילף: או שר החינוך.
איציק תומר: המדען הראשי – שוב, הוא נמצא בתוקף החלטת ממשלה, כפי שאתם רואים מ-1969, אלה התפקידים שלו.
איציק תומר: הוא למעשה, כפי שאמרנו, מעצב את מדיניות המחקר, הוא משלב את כל נושא הידע והמדע בשירות המדיניות, והוא באמת מסייע לנו בכל מיני קריטריונים, גם לנושא של חקר, גם לנושא של מחקר במשרד.
עינת וילף: כלומר, מדובר במחקרים שמשרד החינוך מממן כדי לבדוק נושאים שונים.
איציק תומר: יש בקשות שאנחנו למעשה מקבלים מכל מיני חוקרים, של מחקרים שרוצים לבצע.
איציק תומר: מחקרים שאם הם טובים לנו ויכולים לתרום למערכת החינוך, כאלה שהתפוקה שלהם היא כזו שבאמת תסייע למערכת החינוך, אז אנחנו בהחלט בודקים את הדברים ומאשרים את המחקרים האלה.
גילי רומן: יש משהו אקטיבי שהוא עושה?
עינת וילף: מי הדובר?
יהודית גידלי: לא שומעים אותך אם אתה לא ליד השולחן.
עינת וילף: נא לשבת ליד השולחן.
עינת וילף: מי שרוצה לשאול שאלות, יתכבד וישב סביב השולחן, ומי שמייצג גורם, יציג את מי הוא מייצג וכדומה.
גילי רומן: מה שרציתי להבין, האם המדען הראשי עושה עם פעולות שהן אקטיביות?
גילי רומן: מה שאמרת, שהוא בעצם מקבל מחקרים שרוצים לעשות.
איציק תומר: כן, הוא גם יוזם.
איציק תומר: הוא פונה ליחידות במטה ולמחוזות והוא שואל אותם, האם יש נושאים שחשובים לכם, שאנחנו נחקור ונבדוק, ויש נושאים כאלה שבהחלט באים לידי ביטוי.
איציק תומר: ואז מתקבלות החלטות שאת הנושאים האלה אנחנו הולכים לבדוק, והוא לוקח על עצמו - - -
גילי רומן: אנחנו יכולים לדעת אם יש איזושהי מדיניות מחקר בתחום החינוכי, כמו יחידת מו"פ כזאת, שהמשרד בוחן כיוונים חינוכיים שעליהם אפשר ללכת?
איציק תומר: אין למשרד יחידת מו"פ.
עינת וילף: כלומר, בכל מקרה, גם כשהוא חוקר, זה תמיד גורמים חיצוניים שחוקרים ומימון חיצוני ואקדמיה?
איציק תומר: בוודאי.
איציק תומר: המשרד עצמו לא מבצע את המחקר.
איציק תומר: תמיד המחקר מתבצע על ידי גורמים אקדמיים.
איציק תומר: את זה צריך להבין באופן ברור וגורף.
איציק תומר: המשרד עצמו אין לו את היכולות.
איציק תומר: אנחנו רק יוזמים את זה, קובעים את הנושא, מתווים, אבל הגוף המבצע זה תמיד גוף אקדמי.
מקס אביסרור: כן.
עינת וילף: נמשיך.
איציק תומר: מחוזות משרד החינוך – כפי שהזכרתי, הם מבחינתנו גוף חשוב ביותר.
איציק תומר: הוא הגוף שמוציא לפועל את המדיניות, הוא מיישם הלכה למעשה.
איציק תומר: זאת רשימת המחוזות ומנהלי המחוזות, היא פרוסה לפניכם על המרקע.
איציק תומר: מנהל מחוז ירושלים ומנח"י, אני שוב - - -
עינת וילף: אתה יכול בשתי מלים להסביר.
איציק תומר: הייתי אחראי מנח"י קרוב ל-12 שנה – מנח"י למעשה היא תולדה - - -
עינת וילף: קודם כל, ראשי התיבות זה מינהל חינוך - - -
איציק תומר: מינהלה, חינוך, ירושלים.
איציק תומר: יש גם מנח"ח שזה החינוך החרדי בירושלים.
איציק תומר: מנח"י היא למעשה תולדה של הסכם בין טדי קולק, שהיה ראש עיריית ירושלים, לבין שר החינוך יצחק נבון, ייבדל לחיים ארוכים.
איציק תומר: נעשה ניסיון ליצור מהלך שבו ניתנות סמכויות לרשות המקומית, סמכויות שלא ניתנות בדרך כלל לרשות מקומית רגילה.
איציק תומר: המהלך הזה לא נעשה עד הסוף, כי למעשה היה צריך להיות מדובר בשינוי של חוק, ואסביר למה אני מתכוון.
עינת וילף: לא רוצה להיכנס יותר מדי, אבל בפועל היום המצב בכל הרשויות הוא מה שפעם רצו שיהיה מנח"י.
עינת וילף: היום לרשויות יש יותר סמכויות?
איציק תומר: יש יותר סמכויות – ואבהיר את זה בהמשך – בקשר שלנו עם הרשויות המקומיות, ויש קשר הדוק עם מנהלי אגפי החינוך, אבל צריך להבין שהאחריות על כל מה שקשור לתחום הפדגוגיה היא עדיין של המשרד ושל הפיקוח.
איציק תומר: יש כמובן שילוב, שילובים רבים ומתפתחים של רשויות מקומיות בכל מה שקשור למישורים הפדגוגיים השונים, לאיזון פעולות פדגוגיות משותפות, אבל האחריות היתה ונשארת פה של משרד החינוך.
עינת וילף: האם לירושלים יש עדיין היום איזושהי סמכות מיוחדת שאין למחוזות אחרים?
איציק תומר: הייתי אומר שלא.
מקס אביסרור: איציק, רק תסביר את מבנה – אני פשוט הייתי מעורב בתהליך הזה.
זאב גולדבלט: אז בשביל מה מקיימים את הגוף הזה עדיין?
רויטל לן-כהן: יש משכורות שצריך לשלם לאנשים.
עינת וילף: לא, אני לא רוצה להיכנס יותר מדי לנושא הזה.
איציק תומר: לא הייתי נכנס לביטוי הציני הזה.
איציק תומר: תראי, מבחינתנו, כמו בכל רשות מקומית שיש בה מנהל אגף או מנהל מינהל חינוך, גם במנח"י – והתמנה עכשיו מנהל מינהל חדש – יש מנהל מינהל חינוך, שהוא כמו בכל רשות מקומית, זה לא יוצא דופן.
איציק תומר: הוא לא מקבל שכר מיוחד כמו בכל רשות אחרת, הוא מנהל את מינהל החינוך כפי שבכל עיר, בכל רשות מקומית יש מנהל מינהל חינוך.
איציק תומר: אין פה שום דבר יוצא דופן.
איציק תומר: אז זה לא שצריך לתת למישהו - - -
רויטל לן-כהן: נשמע טיפה מיותר.
איציק תומר: לא, לא נכון, אני לא מקבל את זה.
איציק תומר: אני דוחה על הסף.
איציק תומר: סליחה.
איציק תומר: מי שעומד היום בראש מינהל החינוך בעיריית ירושלים הוא כמו כל ראש מינהל חינוך בכל רשות אחרת.
איציק תומר: זו לא פונקציה מיותרת.
רויטל לן-כהן: מה ההבדל בין "אופק" לבין - - -
עינת וילף: סליחה, אנחנו מנהלים היום דיון מסוג אחר, בבקשה.
רויטל לן-כהן: סליחה.
איציק תומר: לא, רגע, אני רוצה - - -
עינת וילף: אני עוצרת את הדיון.
עינת וילף: זה לא חשוב.
עינת וילף: כל הנושאים האלה מבחינתנו נמחקו.
איציק תומר: כאמור, אני רוצה להבהיר, תיכף אכנס לפירוט תפקידיו של מנהל המחוז.