GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורלי פרומן: הספורט התחרותי-הישגי כולל בתוכו את ההקצבות לאיגודי הספורט, להתאחדויות הספורט, להכנות האולימפיות, להתאחדות ספורט בתי-הספר, הרשות לנהיגה ספורטיבית, מרכזי אימון ותחרות, פרסים לספורטאים מצטיינים – כל מה שקשור לספורט התחרותי וההישגי.
אורלי פרומן: הנושא של תרבות הספורט מדבר על מה שאנחנו קוראים "סל הספורט".
אורלי פרומן: זו אותה הקצבה שאנחנו מעבירים לרשויות המקומיות.
אורלי פרומן: יש לנו קשר ישיר עם כל הרשויות המקומיות, באמצעות מחלקות הספורט, להעשיר ולהעצים את הפעילות שקורית בתוך הרשות המקומית: תחרויות, צעדות, הפעלות, מועדוני ספורט וכל מה שאנחנו רוצים שיתפתח מתשתיות אנושיות מאוד רחבות ויצמח לספורט תחרותי.
אורלי פרומן: התמיכה שלנו היא בעיקר באמצעות סל הספורט.
אורלי פרומן: בתוך תרבות הספורט יש לנו גם הרשות לצלילה, כמובן יוזמות מיוחדות בתחום הספורט ואוכלוסיות עם צרכים מיוחדים, שגם בהם אנחנו תומכים.
אורי שפר: אני רוצה להוסיף עוד נדבך אחד לסקירה של אורלי.
אורי שפר: למעשה אפשר לחלק את הנושא של תרבות הספורט לשני מאפיינים עיקריים.
אורי שפר: אחד, זאת הפעילות השוטפת, כמו שאורלי ציינה, באמצעות מנהל מחלקת הספורט.
אורי שפר: אגב, רשות לא יכולה לקבל מאתנו תקציב אם אין לה מנהל מחלקה לספורט.
אורי שפר: בנוסף לכך, רשות לא יכולה לקבל תקציב אם אין לה תוכנית-אב סדורה, הן לתכנון הפעילויות והן להקצאת קרקעות עתידיות לבניית מתקני ספורט ברשות.
אורי שפר: במילים אחרות, צריך לתכנן את העתיד אם רוצים לקבל בהווה כסף.
אורי שפר: זה לגבי הפעילות השוטפת.
אורי שפר: בנוסף לכך המשרד, ברמה הארצית, מעודד את הרשויות להיכנס לפעילויות לפיתוח מודעות הציבור לחשיבות של העיסוק הקבוע בפעילות הגופנית כחלק מסגנון החיים ומאורח החיים.
אורי שפר: בנושא הזה יש לנו פעילויות כמו שבוע ספורט ישראל.
אורלי פרומן: בשקף של תרבות הספורט יש לנו דוגמאות.
עינת וילף: אם היה רעיון לפרויקט גדול עם משרד החינוך שפעילות ספורט תהיה בבתי-הספר אחר הצהריים באופן מסיבי, קצת כמו שאנחנו רואים בבתי-ספר בחו"ל, שתלמידים עצמם הם אלה שמובילים קבוצות ספורט, פעילויות ספורט, כלומר שזה חלק מהחיים בבית-הספר באופן משמעותי, איפה - - -
אורלי פרומן: אסביר איפה הממשקים.
אורלי פרומן: קודם כול, התאחדות ספורט בתי-הספר, שנמצאת אצלנו, זאת החוליה המקשרת בינינו לבין משרד החינוך, כי הפעילות שלה היא לטובת תלמידים בבתי-ספר.
אורלי פרומן: פן אחד זה ארגון כל תחרויות הספורט של בתי-הספר במספר ענפי ספורט, גם שם יש ליגות.
אורלי פרומן: החלק האחר זה אותן תשתיות ספורט.
אורלי פרומן: למשל, פרויקט "זוזו", שזה פרויקט שאנחנו מובילים עם התאחדות ספורט בתי-הספר עם משרד החינוך.
אורלי פרומן: זו הוספה של עוד שעת ספורט כחלק ממסגרת יום הלימודים, אבל זו שעה אחרת, שיש לה תכנים אחרים.
אורי שפר: בבתי-הספר היסודיים.
אורלי פרומן: בבתי-הספר היסודיים.
אורלי פרומן: יש לה הרבה פעמים גם מאמנים שמגיעים, לא בהכרח המורה לחינוך גופני, אם כי זה צריך להיות בתיאום.
אורלי פרומן: לרוב זה משולב בתוך מערכת יום הלימודים, בחלק מבתי-הספר זה תום יום הלימודים.
אורלי פרומן: זה עדיין לא בכל בתי-הספר היסודיים, השנה זה עובד בכ-400 בתי-ספר והמגמה היא להגדיל את הפעילות הזאת.
אורלי פרומן: בנוסף, בחטיבות הביניים יש לנו מועדוני ספורט, שזה בדיוק מה שתיארת כרגע.
אורלי פרומן: בהמשך ליום הלימודים פועלים מועדוני ספורט בענפי ספורט שונים.
אורלי פרומן: אם יש רשות ששם מתפתח ענף הכדורעף, אז נמליץ לפתוח את המועדונים בתחום הכדורעף כדי ליצור את אותן תשתיות, אבל זה יכול להיפתח בכדורסל, כדוריד, אתלטיקה או כל תחום אחר.
אורלי פרומן: זה הקשר שלנו עם ספורט בתי-הספר.
טלב אלסאנע: לגבי פרישת הפעילות שמוצגת כאן, באיזו מידה היא מכסה?
טלב אלסאנע: כלומר, מה הפרמטרים לקיום הפעילות ברשות זו או אחרת?
טלב אלסאנע: האם יש כפילות?
טלב אלסאנע: כי אני רואה, למשל, שיש 75 רשויות שיש בהן אולימפיאדת ילדים.
טלב אלסאנע: שאלה נוספת לגבי העניין של מנהל מחלקת ספורט, שזה התנאי לתקצוב.
טלב אלסאנע: מי מממן את אותו התקן?
לימור לבנת: הרשות המקומית.
טלב אלסאנע: אז רשויות חלשות שאין להן תקציב למנהל כזה לא מקבלות את התקציב של משרד התרבות והספורט, ואז יוצא שהן נענשות בגלל שהן חלשות.
אורלי פרומן: התקן הוא תקן של הרשות, ממומן על-ידי הרשות.
אורלי פרומן: ברשויות קטנטנות לא חייב להיות תקן מלא, יכול להיות גם חצי תקן, אבל הוא חייב להיות על-פי הפרופיל שאנחנו מנחים כי חייב להיות איש שמבין בספורט כדי לנהל את הספורט ברשות.
אורלי פרומן: אני חושבת שכל הרשויות מצאו את הפתרון, גם הקטנטנות.
אורלי פרומן: זה בדרך כלל מישהו שעושה עוד משהו.
טלב אלסאנע: אז בכל רשות יש מנהל מחלקת ספורט?
אורי שפר: אנחנו עובדים היום עם היקף של כ-220–230 רשויות מתוך 250 רשויות.
טלב אלסאנע: אז זה לא גרם לבעיה כלשהי.
אורלי פרומן: כיום כבר לא.
לימור לבנת: לקח זמן, לקח שנתיים-שלוש אבל היום כולם עומדים בזה.
לימור לבנת: התעקשנו וזה קורה.
אורלי פרומן: נתנו פה דוגמאות למספר פעילויות גדולות כשהפעילויות שלנו מופנות תמיד לכל הרשויות.
אורלי פרומן: עכשיו השאלה היא אם רשות נענית.
אורלי פרומן: אנחנו מדרבנים, דוחפים, רוצים לראות את כולם בתוך הפעילות אבל צריך גם לרצות מן הצד השני.
לימור לבנת: דרך אגב, מתוך שישה מפקחים שלנו שלושה הם בני מיעוטים.
לימור לבנת: לשאלתך, המפקחים בספורט הם אלה שאחראים על כל הפעילות מול הרשויות המקומיות.
לימור לבנת: הם אלה שנמצאים בקשר עם הרשויות, הם אלה שנענים לפניות וגם דוחפים את הפעילויות שלנו מול הרשויות.
לימור לבנת: שלושה מהם הם בני מיעוטים, אחד מהם הוא בדואי.
אורי שפר: הם ממש מייצגים את בני המיעוטים: אחד דרוזי, אחד בדואי ואחד ערבי.
לימור לבנת: פונים לכל הרשויות.
לימור לבנת: מי שלא נענה לא נענה.
טלב אלסאנע: השאלה היא שמא המצב הקשה של הרשויות החלשות ימנע מהן להריץ פעילויות ואז מענישים את התושבים בגלל שהרשות היא חלשה.
אורלי פרומן: אתן לדוגמה את שבוע ספורט ישראל, שזה אירוע מאוד גדול שלנו, הפך כבר למסורת.
אורלי פרומן: הוא נפתח באירוע ענק בנמל תל-אביב, "אתנה הולכות רחוק".
אורלי פרומן: בין 8,000 ל-10,000 נערות ונשים צועדות, מתעמלות.
אורלי פרומן: הפנינג גדול של בוקר שלם ביום שישי, שפותח את שבוע ספורט ישראל.
אורלי פרומן: הוא עובר לכל הרשויות שמשתתפות, 172 אירועים היו השנה.
אורלי פרומן: כל אחת בוחרת מה היא עושה מיוחד בתחום הספורט במהלך אותו שבוע עם אירועי שיא.
אורלי פרומן: בבאר-שבע היה אירוע ענק באמצע השבוע במתחם מגה, שכלל אלפי תלמידים בשעות הבוקר ובשעות אחר הצהרים מבוגרים.
אורלי פרומן: סיימנו את שבוע ספורט ישראל השנה בראשון לציון.
אורלי פרומן: סגרנו את הרחוב הראשי, שהפך למגרש ספורט למספר שעות.
אורלי פרומן: כל רחוב רוטשילד הפך למגרש ספורט עם עשרות פעילויות, כ-30,000 איש עברו שם באותו בוקר.
אורלי פרומן: השרה ואנחנו ביקרנו שם והיתה חגיגה גדולה בעיר.
אורלי פרומן: בשנה שעברה סיימנו את זה על חופי תל-אביב וחופי נתניה עם פעילויות ספורט שמתאימות לחוף.
אורלי פרומן: היה כדורעף חופים, טיפוס על קירות ומתקנים שעמדו שם.
אורלי פרומן: זה שבוע ספורט ישראל, אנחנו מעריכים שהיו כ-270,000 משתתפים ברחבי הארץ.
אורלי פרומן: באותו שבוע מתקיימת גם אולימפיאדת הילדים זו שנה חמישית.
אורלי פרומן: זה מתקיים בל"ג בעומר, ביום חופשה מבתי-ספר.
אורלי פרומן: השנה הגיעו מ-75 רשויות ב-26 ענפי ספורט לווינגייט ולנתניה – נתניה היתה העיר המאחרת.
אורלי פרומן: בכל שנה עיר אחרת מארחת.
אורלי פרומן: כ-5,000 ילדים וילדות השתתפו באולימפיאדה הזאת, זה אירוע מדהים.
אורלי פרומן: בשנה שעברה אירחה חדרה, שיוצאת עכשיו כנציגה לאולימפיאדת הילדים הבין-לאומית.
יהודית גידלי: איפה האולימפיאדה הבין-לאומית?
אורי שפר: השנה היא תהיה בקוריאה.
אורי שפר: עיריית ירושלים מגישה מועמדות לארח ב-2015 את משחקי הילדים פה בארץ.
עינת וילף: אם אפשר להתגייס לעזור לירושלים אז תגידו.
עינת וילף: יש כאן שאלה שנשלחה אלינו מהפייסבוק, אנחנו נותנים לאנשים לשאול תוך כדי.
עינת וילף: השאלה היא: מה קורה מבחינת קבוצות ספורט באוניברסיטאות?
אורי שפר: יש ליגות פעילות של אסא, שמארגן את כל המכללות וכל האוניברסיטאות.
עינת וילף: זה גם בתקצוב אצלכם?
אורי שפר: יש גם תחרויות בענפי ספורט שונים, יש ליגת מכללות בכדורסל ויש גם את משחקי אסא הבין-לאומים, שבדרך כלל נערכים באילת.
אורי שפר: מגיעות לשם גם קבוצות מהאקדמיה בחו"ל להשתתף.
אורי שפר: אסא, כארגון ספורט, גם שולח את ספורטאי ישראל להשתתף באוניברסיאדה, שהם המשחקים האוניברסיטאיים הבין-לאומיים.
אורלי פרומן: ניתן עוד כמה דוגמאות.
אורלי פרומן: אנחנו מעודדים את הרשויות לפתוח מועדוני אופניים.
אורלי פרומן: היום הרבה מאוד אזרחים רוכבים.
אורלי פרומן: פתיחת מועדון אופניים עם הדרכה, עם תמיכה שלנו בשנתיים הראשונות, עם דגש על יישובי הפריפריה כדי לעודד שם את הפעילות הזו.
אורלי פרומן: יום ספורט עממי – זה יום הספורט העממי הבין-לאומי, כשאנחנו מזניקים דרך הרדיו את תושבי מדינת ישראל בהתארגנות של הרשויות ויוצאים לצעידה.
אורלי פרומן: פה צועדים ומסיימים את זה תמיד באיזשהו פארק עם הפנינג ספורט גדול.
אורלי פרומן: בדרך כלל ראשי הערים ומנהלי מחלקות הספורט מובילים את הצעידה הזאת.
אורלי פרומן: בשנה שעברה פתחנו את אליפות ישראל לכדורגל חובבים על שם אבי כהן ז"ל.
אורלי פרומן: יש 124 קבוצות שמשתתפות עם 1,200 שחקנים.
אורלי פרומן: חשוב לציין שכל המשחקים האלה מתנהלים ללא שופטים, והכול עובר בשלום.
אורלי פרומן: גם ביולי השנה אנחנו יוצאים למחזור נוסף.
לימור לבנת: אמרת מילה על סל הספורט?
אורלי פרומן: עוד לא.
אורלי פרומן: בשנה שעברה יצאנו לראשונה עם פרס השרה לרשויות המקומיות בתחום הספורט ובתחום התרבות.
אורלי פרומן: אנחנו רוצים לעודד רשויות להשקיע בתחום הספורט.
לימור לבנת: בשעתו, כשרת החינוך, ייסדתי את פרס השרה לרשויות בתחום החינוך.
לימור לבנת: כשהגעתי לפה ראיתי שאין - - -
עינת וילף: והקריטריונים לצורך העניין הם - - -?
אורלי פרומן: יש קריטריונים – מידת ההשקעה התקציבית, פעילויות מיוחדות, יוזמות, פיתוח ספורט הישגי, פיתוח ספורט עממי.
אורלי פרומן: כל הדגשים שלנו באים לידי ביטוי ונבחנים.
אורלי פרומן: בשנה שעברה 12 רשויות זכו.
אורלי פרומן: יש ארבע קטגוריות: ערים גדולות, ערים קטנות, מועצות אזוריות ומועצות מקומיות ושלושה פרסים בכל אחת מהקטגוריות.
אורלי פרומן: זו דוגמה של פרויקטים מיוחדים שלנו בתחום תרבות הספורט.
אורי שפר: ברשותך, אורלי.
אורי שפר: יש פרויקט שהמשרד מוביל כדורגל למען השלום – football for peace.
אורי שפר: יהיה לי העונג להיות באוניברסיטת ברייטון באנגליה בסוף חודש יולי, שבו האוניברסיטה מעניקה תואר ד"ר לשם כבוד למפקח שלנו, גאזי נוג'ידאת על כל הפעילות שלו בנושא הזה, העצמת הפעילות - - -
טלב אלסאנע: זה בשיתוף עם הפלסטינים?
אורי שפר: כן, משולב גם עם הפלסטינים וגם עם רשויות ערביות ויהודיות.
אורי שפר: ירדן שותפה לפרויקט הזה, וזה בנגב, במרכז, בירושלים, בתל-אביב ובגליל.
אורי שפר: לומדים את הפרויקט הזה ברחבי העולם.
אורלי פרומן: אני רוצה להפנות מבט אל אחד הנושאים המשמעותיים והחשובים, ודאי בתקופה זו שאנחנו ערב המשחקים האולימפיים בלונדון הקיץ, וזה התקציב שאנחנו מפנים להכנות האולימפיות.
אורלי פרומן: חשוב לשים לב לגידול המאוד משמעותי מ-2010 ל-2012.
אורלי פרומן: כל מה ש-2012 אני אומרת שהוא לא סופי, אבל כרגע התחלנו עם 30 מיליון שקלים שזה: אולימפי, פרה אולימפי, שזה ספורט הנכים, והלא אולימפי.
אורלי פרומן: 13.7 מיליון היה ב-2010, היום אנחנו עומדים על למעלה מ-25 מיליון שקלים שמושקעים בהכנות האלה.
אורלי פרומן: הישג נוסף - 15 מיליון מתוכם מוגנים, הם בסיס התקציב והם מוחרגים מכל קיצוץ.
אורלי פרומן: זה לא היה.
אורלי פרומן: זאת אומרת, זה גם בתוך הבסיס וגם מוחרגים מקיצוצים.
עינת וילף: וזה יהיה בכל שנה, גם בשנה שהיא לא אולימפית.
אורלי פרומן: ההכנות הן במהלך כל ארבע השנים, עד המשחקים הבאים.
לימור לבנת: אני כבר הייתי שרת ספורט - התקציב להכנות האולימפיות לא היה בבסיס התקציב.
לימור לבנת: מדי שנה הגיע האוצר למשרד ראש הממשלה, משרד ראש הממשלה הגיע למשרד הספורט.
לימור לבנת: הוא הגיע תמיד בסוף השנה, הוא הגיע אחרי התחננויות, בקשות, מהומות, ריצות ומה לא.
לימור לבנת: אני זוכרת את עצמי במשך שלוש שנים, כל שנה רצה.
לימור לבנת: הוא הגיע, הוא תמיד הגיע.
לימור לבנת: אגב, הוא היה רק עשרה מיליון.
אורי שפר: בין נובמבר לדצמבר.
לימור לבנת: זה היה מביש, לא ראוי.
לימור לבנת: הצלחתי להביא לזה שעיגנו אותו בבסיס התקציב.
לימור לבנת: הוא עלה מעשרה מיליון ל-15 מיליון, מוגן מקיצוצים – פלאטים למיניהם וכל היתר.
לימור לבנת: וכמו שאת רואה, זה הבסיס אבל מעליו יש עוד תוספות.
לימור לבנת: אפשר לראות את זה בשקף בצורה מאוד ברורה.
אורלי פרומן: נעבור לתרבות הספורט, הספורט העממי.
אורלי פרומן: ההשקעה שלנו ברשויות המקומיות לפיתוח הספורט העממי - תרבות הספורט נשמע יותר טוב, ואכן לזה אנחנו מתכוונים - להביא את הציבור לפעילות גופנית שיטתית, מסודרת, מאורגנת.
אורלי פרומן: הרבה פעמים צריך לארגן את זה כדי להוציא את האנשים החוצה, כפי שאורי קודם הזכיר, ארבע או חמש פעמים בשבוע, לא רק למועדוני כושר אלא להציע ענפי ספורט מגוונים, בהתאם לחיבור ולכישורים של כל אחד.
אורלי פרומן: מבחינה תקציבית יש פה גידול משמעותי מ-2010, שאז היו למעלה מ-15 מיליון, והיום יש מעל 25 מיליון השקעה בתרבות הספורט.
אורלי פרומן: זו קפיצה מאוד גדולה.
עינת וילף: מה שהצגת לנו קודם זו דוגמה להשקעות בתרבות הספורט – אותם ימים, אותם פרויקטים.
אורלי פרומן: בהחלט.
אורלי פרומן: יש פה מקום מאוד נרחב ליוזמות של הרשות המקומית, ככל שהיא יוזמת יותר גם אירועים יישוביים כמו צעדות, ניווטים, רכיבה על אופניים, כולל השקעה בפיתוח התשתיות.
אורלי פרומן: כל הזמן אנחנו מדברים על כך שכל נער ונערה, כל ילד וילדה צריכים לפגוש את הספורט בשלבים מאוד מוקדמים, לקבל את הרקע הכללי לאט-לאט וככל שהם מתבגרים הם בוחרים את הענף שהם רוצים להתמקד בו.
אורלי פרומן: אבל פה צריכה להיות השקעה של הרשות המקומית, ולא רק בענפים הפופולריים: כדורגל, כדורסל, כדורעף, כדוריד, שחמט - היום זה מאוד פופולרי השקעה בשחמט כבר בבתי-הספר - באתלטיקה, בכל ענף ספורט שהוא.
אורלי פרומן: חשובה לנו ההשקעה ברשויות המקומיות ואנחנו מקווים להגדיל גם את התקציב הזה.
טלב אלסאנע: במגזר הערבי יש רק ענף ספורט אחד - כדורגל.
טלב אלסאנע: אין שום דבר אחר.
לימור לבנת: שאלה טובה, כדאי לבדוק את זה עם ראשי הרשויות.
לימור לבנת: ראיתי לעצמי חובה לעשות שורה של דברים, דיברתי על זה לפני שנכנסת אבל אוסיף עוד שני דברים.
לימור לבנת: אחד, סל הספורט, כשנכנסתי לתפקיד הוא היה אפסי כמעט.
לימור לבנת: חשבתי שצריך להגדיל אותו מאוד, וצריך להגדיל אותו עוד יותר גם בהמשך.
לימור לבנת: הגדלנו אותו מאוד-מאוד.
לימור לבנת: הוא מאפשר לראש הרשות, מעבר לפעילויות אחרות, כסף לפעילות שהוא יכול לבצע ביישוב.
לימור לבנת: כפי שאמרה המנכ"לית, ככל שהוא יוזם יותר הוא יכול לקבל עוד תקציב לסל הספורט ליוזמות ברשות המקומית.
נסים זאב: אין התניה של ראש רשות הספורט באילו תחומים להשקיע?
לימור לבנת: לא, הכול בשיתוף פעולה.
אורלי פרומן: אני רוצה להזכיר שהיום כל הרשויות מחויבות בתוכנית אב לספורט.
אורלי פרומן: הן גם מקבלות מאתנו תקצוב להכנסת תוכנית אב לספורט.
אורלי פרומן: מפקחי הספורט שלנו נמצאים עם מנהלי מחלקות הספורט, פורשים תוכנית לחמש שנים קדימה, גם בפעילות וגם במתקני ספורט.
אורלי פרומן: אנחנו פורשים בפני הרשות את מגוון האפשרויות שיש.
אורלי פרומן: יש תקציב, יש ענפים מועדפים על הרשות וכדאי להתפתח לאורך כל הגילאים עם מספר ענפים ולא להתפרש על אין-ספור, כי צריך לממן את הכול.
אורי שפר: לעניין שחבר הכנסת אלסאנע ציין, אני רוצה לומר לך: יש התפתחות מאוד מעודדת במגזר הערבי מהכיוון שציינת, של כדורגל בלבד, לענפים חדשים.
אורי שפר: אתן שתיים-שלוש דוגמאות כדי לסבר את האוזן.
אורי שפר: בנושא האופניים, ביישובים הבדואים יש פרויקטים מדהימים שחנכנו גם באבו בסמה וגם בחורא עם הקרן לידידות.
אורי שפר: ניתנו 800 זוגות אופניים לילדים ויצאנו למסע אופניים עם כל הילדים, עם אנשי מינהל הספורט וזה היה יוצא מן הכלל.
אורי שפר: זה ממשיך, יש מועדון מאוד רציני.
אורי שפר: יש קריקט בכפרי הבדואים בדרום לילדים בבתי-ספר יסודיים שמתפתח בצורה מאוד יפה.
אורי שפר: יש ליגה יוצאת מן הכלל.
אורי שפר: בעילבון בצפון יש ליגת כדורעף ונבחרת כדורעף בנות במגזר הערבי, וזה הולך ומתעצם.
אורי שפר: את העניין הזה אנחנו מאוד מעודדים ואני חושב שאנחנו מתחילים לראות שינוי בתרבות של המגזר הערבי לפתיחות.
טלב אלסאנע: באיזו מידה המשרד עוזר, מנתב ומוביל?
לימור לבנת: מסביר לך ראש מינהל הספורט, ואגיד יותר מזה.
לימור לבנת: בתחומים מסוימים אנחנו הגבלנו את העזרה והסיוע שאנחנו נותנים לעשירונים 1 עד 6 או 1 עד 7, בלי לתת לעשירונים העליונים.
לימור לבנת: זה שלוש שנים תוך צעקות, כולל עתירה לבג"ץ נגדנו של אחד היישובים שהוא בעשירון 10.
לימור לבנת: ברגעים אלה ממש יש עתירה לבג"ץ נגד המשרד של אחד היישובים בעשירון 10 – עשירונים של הלמ"ס כמובן – משום שהגבלנו את התקנה שמאפשרת שיפוצים של מתקני ספורט לעשירונים 1 עד 6.
לימור לבנת: זו היתה הנחיה אישית שלי מכיוון שהתקציב מאוד מוגבל.
לימור לבנת: אנחנו מדברים פה על 22 מיליוני שקלים, שזה סכום שצריך בסוף להספיק למספר מוגבל של יישובים כדי לשפץ גג דולף באולם או לסדר מיזוג לאולם או תאורה בערב למגרש, כדי שיוכלו גם בערב לשחק ולא כשיורדת החשיכה, לפעמים בשעה מוקדמת מאוד, אז כבר המגרש מנוטרל מיכולת להשתמש בו.
לימור לבנת: אז בסופו של דבר ליישוב בעשירון 10, 9 או 8 אפילו 7 אני אומרת שיסתדרו.
לימור לבנת: אנחנו מוגבלים כל כך בתקציב.
לימור לבנת: אז הנה, ניתנת לך תשובה.
לימור לבנת: זו הנחיה אישית שלי, למרות שאיימו עלי בבג"ץ.
לימור לבנת: אמרתי שנעמוד בפני בג"ץ וניתן את התשובה.
לימור לבנת: המשאבים מוגבלים אז צריך החלטה שלדעתי היא שוויונית יותר מאשר כל דבר אחר.
עינת וילף: אני רוצה להתייחס לכמה דברים שנאמרו כאן.
עינת וילף: קודם כול, מבחינת ענפי הספורט והתמיכה - האם יש כאן התייחסות לבנות ונשים?
עינת וילף: כלומר, האם למשל מסתכלים על רשות מקומית והענפים שהיא מפתחת, ובנפרד מהתקציב לפיתוח ספורט נשים גם בודקים, כחלק מהקריטריונים, שהענפים שהיא תומכת בהם הם ענפים שתהיה בהם גם השתתפות משמעותית של בנות ונערות?
עינת וילף: זו שאלה אחת.
עינת וילף: כיוון שאנחנו משדרים את הדיון הזה והמטרה היא למען הציבור, אני חושבת שמה שאמרת מאוד חשוב, שהאנשים בציבור יידעו שרשויות שיוזמות ועושות תהיה להן את התמיכה, כדי שהתושבים יידעו לבקש מהרשויות שלהם את היוזמות האלה בתחום הספורט כדי לקבל את התמיכות.
אורי שפר: התשובה שלי להערה שלך היא שביוזמת השרה, דרך פרויקט הנשים, יש העדפה מתקנת לספורט נשים.
אורי שפר: בעוד שבקבוצות גברים הזכאות לקבלת תמיכה לקבוצה חדשה היא רק אחרי שנתיים מיום תחילת פעילותה, בספורט נשים מהרגע הראשון שקמה הקבוצה היא מתוקצבת, היא נתמכת.
אורי שפר: זה מאפשר לרשות לקבל את הסיוע הכספי מהרגע הראשון כדי להפעיל את הקבוצה.
אורי שפר: בנוסף לזה, באמצעות המפקחים שלנו ופגישות שאנחנו עושים עם ראשי הרשויות, בין אם במשרד ובין אם מחוץ למשרד, אנחנו מביאים לידי ראשי הרשויות את המידע על האפשרויות שלהם לקבל סיוע ולהתקדם בנושא ספורט נשים.
עינת וילף: אני שמחה – זו שאלה ששאלתי לפני שבועיים - שיש גם מפקחת.
נסים זאב: אפשר לקבל אינפורמציה לגבי המגזר החרדי - אם יש בכלל דרישה או בקשה ומה מיישמים?
אורי שפר: גם במגזר החרדי וגם במגזר הדתי אנחנו עדים להתפתחות בהתעניינות ובדרישה לפעילות גופנית.
אורי שפר: יש ישיבות לא מעטות – בין אם בגבעת וושינגטון או במקומות אחרות - שמקיימות ליגה לספורטאים דתיים וחרדים בכדורסל ובענפים אחרים.
אורי שפר: יש לנו קשר עם עיריית ירושלים ועיריית בני ברק, כדוגמה, שם מקיימים קורסים להכשרת מדריכים, בפיקוח שלנו, למחול אירובי ותנועה לציבור החרדי.
אורלי פרומן: לפני כשלוש שנים, כאשר נכנסתי לתפקידי, זימנתי את כל אחד מראשי הערים החרדיות לישיבה בנושא של תרבות וספורט.
אורלי פרומן: אחר כך ערכנו עם הצוות המקצועי ביקורים וסיורים בכל אחת מהרשויות כדי להניע אותן גם בתחום התרבות וגם בתחום הספורט.
אורלי פרומן: היום כולם מרושתים אלינו, בקשר אתנו, יודעים בדיוק איפה היוזמה היא בידיהם, כמובן שהם מקבלים את אותו שירות מהמפקח שלנו לספורט.
אורלי פרומן: יש קשר ישיר עם כל אחת מהערים החרדיות במדינת ישראל, מרכסים דרך כל אזור ירושלים.
אורלי פרומן: בכולן ביקרנו וכולם היו אצלנו.
צחי פישביין: רואים פה שקפים של כסף, והרבה כסף, אבל בסוף אני רוצה לשים את זה בפרופורציה שאולי קצת תזעזע אותנו.
צחי פישביין: אם לוקחים את זה ומחלקים את לתמיכה לאזרח – ועושים המון - זה 60 שקלים.
צחי פישביין: זה מה שהמדינה תומכת, כולל הטוטו, כולל הקמת מתקנים.
צחי פישביין: זה 60 שקלים בשנה לאזרח.
צחי פישביין: אם אפרוט את זה, זה שלוש מנות שווארמה או ארבע מנות פלאפל.
צחי פישביין: זה ממש תקציב מעט.
צחי פישביין: לכן, אם רוצים לשנות את תרבות הספורט צריך להביא הרבה יותר תקציב למשרד הספורט.
עינת וילף: תודה, זו נקודה מאוד חשובה.
טלב אלסאנע: אני צריך לצאת לדיון בוועדה אחרת, אז רציתי לשאול לגבי מערכת היחסים עם הטוטו, שמתקצב את המתקנים.
אורלי פרומן: לא רק, גם פעילויות.
אורלי פרומן: תיכף נסביר.
טלב אלסאנע: הקשר ביניכם, האם מועצת ההימורים פועלת לבד או שזה במסגרת המדיניות והקצאת התקציבים של המשרד עצמו?
עינת וילף: שאלתי את השאלה לפני שנכנסת.
עינת וילף: היתה כאן תשובה מאוד ארוכה.
טלב אלסאנע: אז אם אפשר, לתמצת את זה כדי לדעת בדיוק את מערכת היחסים בין שני הגורמים.
עינת וילף: זה גוף עצמאי, יש שיתוף פעולה ואם תרצה, הכול יהיה מוקלט ביוטיוב ותוכל לקבל את ההסבר המלא.
עינת וילף: נשלח לך.
עינת וילף: אבל מדובר בגוף עצמאי, שפועל מכוח חוק אבל מבצע הרבה מהמדיניות הכללית.
עינת וילף: שיתוף הפעולה תחת השרה הנוכחית הוא שיתוף פעולה מצוין.
לימור לבנת: המנכ"לית כותבת לי, בצדק, שאנחנו ומשרד האוצר – שני השרים - מאשרים את תוכנית העבודה של מועצת ההימורים.
אורלי פרומן: אעביר את רשות הדיבור לצחי פישביין, יושב-ראש מועצת ההימורים בספורט.
אורלי פרומן: הוא ידבר על תקציב המועצה.
עינת וילף: שאלה בסוגריים: הפיס הוא באחריות - - -?
לימור לבנת: הוא לא קשור בכלל.
לימור לבנת: הפיס הוא באחריות משרד ראש הממשלה.
לימור לבנת: הוא לא עוסק בכלל בספורט, אבל הוא בונה מתקנים – אולמות וכו'.
אורי שפר: בהיקף של 80–90 מיליון שקלים בשנה.
עינת וילף: ומה שאתם עבדתם זה שהמתקנים שהם בונים יהיו תקניים.
לימור לבנת: נכון, וזה לא היה קודם.
לימור לבנת: זה עסק מאוד גדול.
לימור לבנת: היום, בניגוד למה שהיה עד עתה במשך הרבה מאוד שנים, שני יושבי-הראש - יושב-ראש מועצת ההימורים צחי פישביין ויושב-ראש הפיס עוזי דיין - עובדים בשיתוף פעולה.
לימור לבנת: היו שנים רבות מאוד של יריבויות, שאם אלה בנו פה אז האחרים בנו שם; את זה רצו שיקראו על שם הפיס ושם אחר לטוטו.
לימור לבנת: עכשיו הם הגיעו לשיתוף פעולה מאוד פורה בין שני הגופים האלה, לראשונה, שמניב תוצאות מאוד טובות.
עינת וילף: יפה.
צחי פישביין: התקציב של הטוטו הוא 331 מיליון שקלים, שמחולקים ל: 190 מיליון שקלים לתמיכה באיגודים ובאגודות לפעילות הספורט השוטפת; 130 מיליון שקל זה לבניית מתקנים או תמיכה במתקנים.
צחי פישביין: אנחנו עובדים עם הרשויות יד ביד, וזה בהתאם לתוכנית האסטרטגיה שאמרה כבוד השרה לבנת – תוכנית 2020.
צחי פישביין: אנחנו מאמינים שבשנים הבאות נגדיל את התקציב הזה כתוצאה משינוי חקיקה שנעשה, שינוי בתקנות, שגורם לכך שנעלה את ההכנסות שלנו.
צחי פישביין: כמובן שהכסף מיועד ברובו - - -
עינת וילף: איך ההכנסות יעלו?
צחי פישביין: כתוצאה מאישור על הימורי סוסים בחו"ל והרחבת התוכנייה של ההימורים היום.
צחי פישביין: אני רוצה להגיד במאמר מוסגר, וזה תמיד עולה – אנחנו נרחיב את ההימורים על חשבון ההימורים הלא חוקיים בישראל.
צחי פישביין: ניקח את הכסף, שבסופו של דבר בא מהימורים, אבל נעביר אותו מהלא חוקי לחוקי ונחזיר אותו לחברה הישראלית על-ידי השקעה במתקנים ובפעילויות ספורט.
עינת וילף: אולי זה נושא לדיון הרבה יותר גדול - האם יש מדידה או בחינה של מי שמספקים את ההכנסות האלה לבין הנהנים?
עינת וילף: האם יש איזה מיפוי שמראה שהכנסות המועצה מהימורים היא ביישובים האלה והאלה, בעשירונים האלה והאלה ולכן ההשקעות יהיו בחזרה במקומות האלה?
צחי פישביין: יש לנו נתונים מאיפה באות ההכנסות, מאיזה אזורים, אבל זה פחות או יותר מתחלק די דומה פר אוכלוסייה, אולי יש סטייה לפה או לפה.
צחי פישביין: אנחנו תומכים או משקיעים הרבה מאוד במתקנים, חלקם מתקנים אזוריים.
צחי פישביין: למשל, איצטדיוני כדורגל לא מקימים פר יישוב אלא פר אזור.
צחי פישביין: זה לא יהיה רלוונטי להגיד שאני יכול להחזיר בדיוק אותו דבר.
צחי פישביין: התמיכה בספורט, בכל האגודות ואיגודי הספורט, היא על-פי קריטריונים של ועדה שהיתה, ואולי תתמנה ועדה חדשה, שקבעה קריטריונים שלא תלויים בנו, איך לחלק את הכסף לפי קריטריונים של אגודות, איגודים, כמות הספורטאים, הישגים בענפים מענפים שונים.
צחי פישביין: אז מבחינתנו, אנחנו עובדים בהתאם לתוכנית אסטרטגיה יד ביד עם משרד הספורט כדי לבנות אסטרטגיה אחידה, בשיתוף עם מפעל הפיס, כי אין היגיון להקים מתקנים שאינם מתקנים תקניים.
צחי פישביין: לכן שיתוף הפעולה עם מפעל הפיס שמקצה כסף, לפעמים לבתי-ספר, לפעמים לרשויות, שרוצים להשתמש בכסף הזה לבניית מתקן ספורט עד עכשיו היה לא מספיק טוב ועכשיו יש שיתוף פעולה מעולה.
צחי פישביין: אם רשות מקומית הקצתה 50% או 60% מעלות הפרויקט וצריכה להשלים את המשאבים ממקור אחר, ואומר הפיס שהוא יכול לתת את זה – במקרה הזה לא תהיה תשובה "לא".
צחי פישביין: אנחנו מוצאים את הדרך לגרום לכך שישקיעו במתקן ויקימו אותו, כי בסוף בלי מתקנים אפשר לעשות הרבה תמיכה בפעילות עממית שלא דורשת מתקן, אבל הרבה מאוד פעילויות דורשות מתקנים.
צחי פישביין: אנחנו עושים את זה בצורה משותפת עם מפעל הפיס.
טלב אלסאנע: נשאלת שאלה על-ידי יושבת-ראש הוועדה ואני רוצה ללכת עוד צעד, לגבי הקצאת התקציבים, מה חלקו של המגזר הערבי בתקציבים – אם זה לגבי הפעילות השוטפת ואם זה לגבי השקעה במתקנים?
צחי פישביין: זו שאלה טובה.
צחי פישביין: נכון להיום יש הטיה לטובת המגזר בהקצאת המשאבים.
צחי פישביין: למשל, אם יקימו מתקן בתל-אביב נתמוך ב-30% או 35% - - -
איציק לארי: מדיניות המצ'ינג, שמתקשרת עם מה שאמרת.
לימור לבנת: צריך להסביר את זה, כי לא מבינים את העניין.
לימור לבנת: עד לפני שנתיים או שלוש שנים כל מתקן שהטוטו תקצב, הרשות המקומית היתה צריכה לתת מצ'ינג של 50%.
לימור לבנת: נוצר מצב שבו רשויות חלשות לא יכלו לממש את ההטבה הזאת שהטוטו נתן להן, הן לא השתמשו בזה והכסף נשאר בטוטו.
לימור לבנת: הכסף נשאר בטוטו, הוא חולק שוב בשנה הבאה.
לימור לבנת: שוב חוזר חלילה - הרשויות החזקות השתמשו, נוצר עוד כסף, ששוב הרשויות החזקות השתמשו בו והרשויות החלשות לא.
איציק לארי: לחזקים היה יותר והחלשים נשארו בלי כלום.
לימור לבנת: בכל פעם לחזקים היה עוד יותר כסף על חשבון החלשים שלא השתמשו בו.
לימור לבנת: כשהגעתי החלטתי שזה מצב לא הגיוני.
לימור לבנת: אמרתי לצחי שזה מצב לא הגיוני ואני מבקשת לבדוק תמיכה של מצ'ינג דיפרנציאלי, שרשויות חלשות יצטרכו לתת מצ'ינג של 10%–15%, אחר כך מדרג מסוים עד לרשויות חזקות יותר, שייתנו מצ'ינג גבוה מאוד, שאני לא יודעת אפילו כמה הוא.
איציק לארי: לרשויות החזקות יש מצ'ינג של 70%.
לימור לבנת: ולחלשות?
איציק לארי: זה יכול להיות השלמה של 5% בלבד.
לימור לבנת: המגזר הערבי, שיש בו הרבה רשויות חלשות, הן מרוויחות הרבה מאוד כי המצ'ינג שם כל כך מינימלי.
לימור לבנת: ועכשיו פתאום יש המון בקשות, מתחילים לבנות.
איציק לארי: זה בא לידי ביטוי.
לימור לבנת: בתוכנית 2020 הן יכולות להגיש בקשות והן בונות.
צחי פישביין: אגיד עוד דבר אחד שעשינו, שהוא חשוב מאוד.
צחי פישביין: את רואה שיש לנו תקציב שנתי של 130 מיליון שקל.
צחי פישביין: רק בשנה האחרונה אישרנו מתקנים לרשויות, כולל הרשויות שאתה מדבר עליהן – הרשויות החלשות - בהיקף של 440 מיליון שקלים.
צחי פישביין: זאת אומרת, אנחנו מנסים להתקדם לפי הבנייה.
צחי פישביין: בעבר היו מאשרים 130 לשנה, כשאישרנו 440 מיליון נתחיל לראות את הפירות בשנה הבאה ובעוד שנתיים, נראה הרבה מאוד מתקנים שקמים בפועל.
עינת וילף: אני מבינה שבעבר לא היה ניצול של התקציב.
צחי פישביין: ניצול חלקי.
אורי שפר: אני רוצה לציין עוד דבר, שבעיניי הוא מפנה מרחיק לכת.