GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס מילר: נניח שיש תחרות עם פרס כספי, וזה לא משנה באיזה ענף.
אלכס מילר: בא ספורטאי מחוץ לישראל וזוכה.
אלכס מילר: אתה משלם לו פרס.
אלכס מילר: האם אתה מפחית מהפרס, או שאתה מעביר את הסכום ישירות לספורטאי?
צבי ורשביאק: אל"ף, אנחנו לא מארגנים תחרויות כאלה.
צבי ורשביאק: איגודים מארגנים את זה, והארגונים נותנים את הפרס.
צבי ורשביאק: לא מדובר בפרסים בשמיים.
צבי ורשביאק: אם הפרס הוא 10,000 שקלים, הוא מקבל 10,000 שקלים.
צבי ורשביאק: במדינה שלו הוא צריך להסתדר עם המיסוי, כמו סיפור השופטים.
צבי ורשביאק: שופטים קיבלו בחו"ל כסף, ושכחו לדווח בארץ.
צבי ורשביאק: הם עברו עבירה בארץ.
צבי ורשביאק: הם לא היו צריכים לדווח בחו"ל.
צבי ורשביאק: כאשר הם באו לארץ, הם היו צריכים לדווח בארץ.
צבי ורשביאק: גם ספורטאי מחו"ל שבא לכאן, צריך לדווח לארץ שלו ולא למדינת ישראל.
אלכס מילר: נציג משרד האוצר, בבקשה.
צור גינת: אני מרשות המיסים.
צור גינת: ספורטאי שזה משלח ידו והוא עוסק בספורט, כמו כל בעל עסק, מקצוע או תפקיד אחר, חייב במס על הכנסתו.
צור גינת: אם הוא מקבל פרס וזו הדרך שלו להכנסה, זו הכנסה חייבת על כל המשתמע ממנה.
צור גינת: הוא יכול לקבל הכרה בהוצאות, כמו כל עסק.
צור גינת: אם הוא שילם מס בחו"ל, הוא זכאי להחזר בגין תשלומי מס בחו"ל.
אלכס מילר: האם קיימתם דיונים בסוגיה הזו ובדיקה?
אלכס מילר: האם המטרה היא להרוויח עליהם כסף או שיהיו לנו הישגים בחו"ל?
צור גינת: לנו אין מטרה להרוויח כסף על אף אחד.
צור גינת: לנו יש מטרה לענות על תקציב המדינה בהתאם לחוק.
צור גינת: מאחר וההכנסה שלו בהגדרת החוק היא משלח יד, והוא עוסק בספורט וזה עיסוקו, אנחנו חייבים לגבות מס.
צור גינת: אם מישהו חושב לעזור לספורטאי, הוא צריך לפנות למחוקק ולא אלינו.
אלכס מילר: אני קראתי היום, שיש דיון אצל שר האוצר בסוגיה הזו.
צור גינת: אנחנו ברשות המסים לא יודעים על איזשהו דיון, ולא נתבקשנו לחוות דעה בסוגיה הזו.
צבי ורשביאק: הרבה ספורטאים הם סטודנטים, וזה לא עיסוקם.
צבי ורשביאק: הם לא מתפרנסים מכך, והם לא משלמים ביטוח לאומי.
צבי ורשביאק: הם עושים את זה כהובי.
צבי ורשביאק: הם באים לתחרות, מצליחים ומקבלים פרס.
צבי ורשביאק: אי אפשר לומר שזה עיסוקם.
צור גינת: אני מניח, שהדיון היה על ספורטאים מקצועיים – אנשים שמשתתפים בתחרויות בינלאומיות.
צבי ורשביאק: בוא תחלק את הדיון לספורטאים כאלה ולספורטאים כאלה, למרות שאין חלוקה כזו.
צבי ורשביאק: לכולם מורידים מס.
צבי ורשביאק: מנגד, כאשר ממשלת ישראל נותנת פרסים – פרס השרה - עד כמה שאני יודע, עד גבול מסוים לא משלמים מסים.
צבי ורשביאק: לא די שמשלמים את זה ממסי מדינת ישראל.
צבי ורשביאק: בזמן שאנחנו מתרומות נותנים פרסים, הם נותנים פרסים בלי מסים.
צבי ורשביאק: האם ידוע לך דבר כזה?
צור גינת: לפרסים יש סעיף ספציפי בחוק.
קריאה: אנחנו יודעים שעל פרס שהוא מתחת ל-50,000 שקלים לא משלמים מסים.
צבי ורשביאק: זאת אומרת, גם אם אנחנו נותנים פרס של פחות מ-50,000 שקלים לא צריכים לשם מס.
צור גינת: אם זה פרס שלא במסגרת עיסוקו של אותו אדם, זה נכנס לסעיף הפרסים.
אלכס מילר: מה משלם עכשיו השחמטאי שזכה?
צור גינת: תקרא בעיתונים מה הוא עשה בעשר השנים האחרונות ובמה הוא עסק בעשר השנים האחרונות, ותגלה שזה היה עיקר פעילותו ועיקר עיסוקו.
צבי ורשביאק: אבל גם הפרס ששר הספורט או שרת הספורט נותנים זה לספורטאי שעיסוקו הוא ספורט, וזה פטור ממס עד סכום מסוים.
צור גינת: את זה אתה אומר.
צבי ורשביאק: זו המציאות.
צבי ורשביאק: הם לא משלמים מס על זה.
אלכס מילר: אנחנו נמצאים פה במצב, שגורם לנו לבעיה גדולה בדרך שאנו רוצים לחזק את הספורט בישראל.
אלכס מילר: מצד אחד יש פה עמדה ציבורית הדוחפת לכך שיהיו לנו כמה שיותר זכיות וייצוג מחוץ לישראל.
אלכס מילר: כל אחד מאיתנו מתגאה כאשר הוא שומע את המנון המדינה בתחרות כזו או אחרת.
אלכס מילר: צריך להבין, שגם המדינה יכולה לעודד את זה.
אלכס מילר: זה לא מישהו שמקבל משכורת חודשית וצריך לגבות ממנו מס.
אלכס מילר: אולי פעם או פעמיים בחיים ספורטאי יגיע לפרסים מאוד גדולים.
אלכס מילר: אני מבקש מרשות המסים לקיים דיון ביחד עם משרד האוצר, להעלות את הסוגיה הזו לממשלה ולקבל הכרעה.
אלכס מילר: במקביל, אנחנו נקדם הצעת חוק.
אלכס מילר: יש פה אלמנט נוסף:
אלכס מילר: יש שוני משאר התחומים בהם יש הטלת מס כזו או אחרת.
אלכס מילר: יש פה עניין ייצוגי.
אלכס מילר: יכול להיות שכדאי לכם לבוא ולחשוב על דרוג שונה שמעודד ספורטאים.
אלכס מילר: אני לא יודע כמה הכנסות יש למדינה מפרסים ועל איזה סכומים אנחנו מדברים.
אלכס מילר: צביקה, אתה יכול להגיד לי מי מקבל היום פרסים בגובה של מיליון דולר?
צבי ורשביאק: מי שיביא מדליית זהב באולימפיאדה יקבל מיליון שקל.
צבי ורשביאק: מסתבר, שאנחנו לא מעודדים את הספורטאים אלא אנחנו מעודדים את האוצר.
צבי ורשביאק: חצי מיליון יקבל הספורטאי וחצי מיליון יקבל האוצר.
צבי ורשביאק: אם כך, בואו תשתתפו איתנו גם בהוצאות.
צבי ורשביאק: אנחנו רוצים לעודד את הספורטאי, אך באותה מידה אנחנו מעודדים את האוצר.
צור גינת: אנחנו צריכים להבחין בין גביית המס ובין העידוד.
צור גינת: יש המון מטרות שהמדינה רוצה לעודד, והיא מעודדת אותן באחת משתי צורות: או בדרך שהיא מסבסדת אותן ישירות, או באמצעות הטבת מס.
אלכס מילר: אני יכול לתת לך דוגמאות מתחומים אחרים.
אלכס מילר: כאשר אתם רוצים לעודד קולנוע בישראל ולהביא משקיעים, אתם עושים דיונים ומקבלים החלטה שיש פטור לזה ולזה.
אלכס מילר: זה לא היה בחוק.
צור גינת: יש סעיף בחוק לעידוד הקולנוע בישראל, ואנחנו פועלים לפי הסעיף.
אלכס מילר: אבל אתם קובעים בסופו של דבר.
אלכס מילר: אתם יזמתם את הסוגיה.
צור גינת: אנחנו יוזמים את החוק, כדי שאפשר יהיה לעבוד איתו.
צור גינת: את המדיניות מכוונת ממשלה וכנסת.
צור גינת: אנחנו מבצעים.
צור גינת: אם יבוא סעיף לעידוד הספורט בישראל, אנחנו נדע להתאים אותו, נדע לכתוב את ההוראות, נדע לכתוב את החוזרים ולשים את הגבולות.
אלכס מילר: האם יש היום אפשרות לשר האוצר לפטור ממיסוי אדם כזה או אחר?
צור גינת: לא.
צור גינת: יש רק לכנסת.
צבי ורשביאק: לוועדת כספים.
צבי ורשביאק: ועדת כספים יכולה להביא את זה לכנסת.
צור גינת: גם חבר כנסת יכול להביא את זה לכנסת.
אלכס מילר: אני אגיש היום הצעת חוק בעניין של פטור ממס על פרסים שמקבלים על הישגים בספורט.
אלכס מילר: בסופו של דבר זה ייתן אוויר לנשימה לאותם הספורטאים, שפעם בחיים שלהם זוכים בפרס כזה או אחר או במדליה שיש בעקבותיה פרס.
אלכס מילר: אם אתה כמדינה רואה שאותם ספורטאים מגיעים למצב שבו הם יכולים לזכות, זה יחזק אותם לקראת התחרויות הבאות.
אלכס מילר: אם על כל דבר הם יצטרכו לשלם מיסוי, בסופו של דבר הם לא יוכלו להחזיק מעמד וייצאו מהענפים האלה וילכו להתפרנס בצורה פשוטה ורגילה.
אלכס מילר: דווקא בעניין הזה צריך לתת חיזוק גם בעניין של הפרסים.
אלכס מילר: אם כבר מגיעים למשהו, לא צריך שגם המדינה תרוויח.
אלכס מילר: המדינה תרוויח מזה ציבורית.
אלכס מילר: שמענו שגם נשיא המדינה שאירחה את תחרות השחמט הזמין את הישראלי, בזמן שפוליטיקאים בכירים שלנו לא מסוגלים להגיע לפגישה עם אותו נשיא.
אלכס מילר: השחמטאי שלנו מגיע, וכל העולם מדבר על הזכייה הזו – ואני לא מדבר על הדברים האחרים שאנחנו רואים, באולימפיאדות ובתחרויות בחו"ל - זה ההישג הגדול ביותר של המדינה.
אלכס מילר: אם המדינה הפסידה על זה כמה מיליוני שקלים, תקציב המדינה לא יקרוס.
צבי ורשביאק: אני מציע, שעד השלמת החקיקה תהיה הקפאה של המסים.
צור גינת: זאת אומרת, ההטבות יינתנו רק למי שזכה.
צור גינת: עד שהוא יזכה, הוא צריך לעבוד ולהתאמץ.
צור גינת: לכן, אולי צריך לעזור לו להגיע לשם ולא לפטור אותו ממס.
אלכס מילר: כשמשרד האוצר רוצה הוא יודע לקדם סוגיות הקשורות לספורט.
אלכס מילר: מתוכן יש נגזרת של הכנסות.
אלכס מילר: אני רוצה להזכיר לכם, שלא מזמן אתם העברתם החלטה על הימורי סוסים מחוץ למדינת ישראל.
אלכס מילר: זו הכנסה די גדולה למדינה.
אלכס מילר: האוצר הוביל את זה כאן בוועדת החינוך ואחר כך בוועדת הכספים עם ההסכם שהבאת.
אלכס מילר: זו הכנסה של עשרות מיליוני שקלים.
אלכס מילר: כלומר, יש לכם דרך להרוויח כסף מענף הספורט מבלי להיכנס לכיס של הספורטאים.
אלכס מילר: אפשר למצוא דרכים יצירתיות יותר.
אלכס מילר: אם זו הכנסה חודשית או עונתית, כמו של הכדורגלנים, אין שום בעיה.
אלכס מילר: תעשו מיסוי.
אלכס מילר: אם מדובר בכך שפעם בשלוש שנים או פעם בארבע שנים זוכה ספורטאי באופן חד פעמי במשהו, תתנו לו את זה.
קריאה: יש היום סעיף שאומר, שמי שזוכה בפרס משלם מסים רק מעל 50,000 שקלים.
קריאה: על פחות הוא לא משלם.
אלכס מילר: פרס של 50,000 שקלים מקבלים אולי בישראל.
צור גינת: זה צריך להיות פרס שלא מתחום עיסוקו.
צור גינת: שחקן טניס שמקבל פרסים, זה בתחום עיסוקו.
קריאה: אבל אם הוא מקבל פעם ב-5 שנים פרס על שיט?
צור גינת: אם הוא עוסק בשיט, הוא לא פטור.
צבי ורשביאק: אתה יכול להחליט, שזה פרס שמוכר על ידי משרד הספורט.
צור גינת: זו לא עבודה של פקידים, זו עבודה של מחוקק.
אלכס מילר: אנחנו נגיש הצעת חוק.
אלכס מילר: אני מקווה, שאתם לא תריבו אתנו יותר מדי בוועדת שרים לענייני חקיקה.
אלכס מילר: מעניין מה תהיה העמדה של משרד האוצר.
אלכס מילר: אם אתה אומר שזה עניין של מחוקק, אתם תתמכו או לא תתמכו בחוק?
צור גינת: לא ברור לנו עדיין מה כתוב בהצעה.
אלכס מילר: אני אומר לך: אני רוצה לפטור את הספורטאים מהמיסוי על הפרסים שהם מקבלים בתחרויות.
צור גינת: העמדה של רשות המסים תהיה מוכתבת על ידי מנהל הרשות.
אלכס מילר: אני מציע, במקביל, לעשות דיון ברשות המסים בסוגיה הזו: לבחון את כל המספרים, על מה אנחנו מדברים, עד כמה יהיה נזק, האם אנחנו מדברים על משהו יוצא דופן או לא.
אלכס מילר: יכול להיות שנתווכח על האחוזים.
אלכס מילר: יכול להיות שזה לא יהיה פטור מלא, אבל בסופו של דבר אני מבקש מכם להיכנס לראש שאני מנסה להוביל - בסופו של דבר אנחנו רוצים שהספורטאים יישארו בעיסוק בספורט ולא ייצאו בגלל המצב הכלכלי.
אלכס מילר: כמה שיותר אדם נמצא בתחום הזה, הוא צובר יותר ניסיון ויש לו הישגים יותר גדולים, אבל במקביל לכך הוא צריך לפרנס משפחה ולחיות.
אלכס מילר: אם הוא מגיע למצב שהוא קורס כלכלית אחרי 5-7 שנים בהן הוא עוסק בספורט מקצועי, אנחנו בסופו של דבר נפסיד ספורטאי.
אלכס מילר: הוא יכול לבוא בתלונות למדינה ולהגיד: "רבותיי, מה אתם רוצים.
אלכס מילר: גם ככה אין היום כסף בספורט.
אלכס מילר: אין לנו חסויות כמו בשאר העולם, כמו באנגליה שם יש ספונסרים לכל ספורטאי והוא חי כמו מלך".
אלכס מילר: בסופו של דבר אין לנו יותר מדי מה להציע לו, וגם כאשר הוא מקבל פרס חותכים לו חלק ממנו.
אלכס מילר: אני מציע שאתם תקיימו דיון, ואנחנו בהזדמנות הראשונה נעלה את הצעת החוק לוועדת שרים לענייני חקיקה.
אלכס מילר: אני מקווה, שנוכל להביא בשורה לספורטאים.
אלכס מילר: אם נצליח להביא את זה עד תום האולימפיאדה, הצלחנו.
אלכס מילר: אם לא, לפחות בתחרויות הבאות אותם ספורטאים יוכלו ליהנות ממקסימום הפרס, והמדינה תרוויח ציבורית מכל העניין.
אלכס מילר: כן, אני שירתי כאן עד 99'.
תומר בר: בכל מקרה אני חושב שנכון תוך כדי הביקור לדבר גם על סוגיות של חינוך, בצבא, בחיל אוויר.
תומר בר: אני מניח שזה מעניין אתכם.
תומר בר: אז אני פה חצי שנה.
תומר בר: בעברי הייתי מפקד בית ספר לטיסה בחצרים, התפקיד האחרון, קרוב לשנתיים, לפני זה הייתי שלוש שנים ראש מחלקת מבצעים של חיל האוויר, אחראי בעצם על הפעלת כוחו של חיל האוויר בשגרה ובחירום, גם פעילויות בפועל, גם תכנונים, כמובן ללחימה.
תומר בר: פיקדתי על שתי טייסות, טייסת אחת בחצרים, F15 מתקדמים יותר, לפני זה הייתי מפקד טייסת פה, בטייסת שאתם תסיירו בה, טייסת 133, אלה אותם בזים שהגיעו ב-76' וככה כבדרך אגב הפילו את הממשלה באותה יציאת השבת המפורסמת.
תומר בר: המטוסים, אגב, נחתו לפני כניסת השבת, השיירה של ראש הממשלה שחזרה מתל נוף נכנסה לשבת.
תומר בר: כמובן שבין לבין בסיורים יש את ההרצאה של אלי ושל רמ"ח חותם, שיהיו יותר מוכוונות לנושאים שמעסיקים אתכם.
אלכס מילר: ברשותך, לפני שאנחנו נתקדם עם המצגת, קודם כל אני רוצה להודות לך על כך שבסיס תל נוף מארח אותנו, את ועדת החינוך.
אלכס מילר: אני שנה וחצי יושב ראש הוועדה.
אלכס מילר: יש לנו הסכם רוטציה עם סיעת עצמאות, אז אנחנו מתחלפים בימים הקרובים.
אלכס מילר: מה שחשוב לי שאכן יהיה כאן סיור בעקבות כמה נושאים שוועדת החינוך איכשהו מטפלת, נושאים שקשורים לצה"ל בכלל ולחיל האוויר בפרט.
אלכס מילר: היו לנו כמה סוגיות, כמה דיונים, חלק עלו, חלק אמורים לעלות בעתיד, לא דווקא בקשר לתל נוף, אלא בכלל.
אלכס מילר: כידוע לך, ועדת החינוך, בלי שום קשר לחינוך, תרבות וספורט, היא גם הוועדה שאחראית על צער בעלי חיים, כלומר כל מה שקשור לתחום הזה הוא לפי החוק נידון בוועדת החינוך.
אלכס מילר: הייתה לנו הסוגיה של הכלביות, היו לנו גם הסוגיות שקשורות לבית הספר הטכני בחיפה, עם כל הסיכומים של העברה לכרמיאל.
אלכס מילר: בנוסף לכך כל העניין של החינוך הטכנולוגי.
אלכס מילר: כבוגר אורט, גם הסוגיה הזאת קרובה ללבי, אז אנחנו העלינו כמה סוגיות, אחת הסוגיות החשובות שאני העליתי, גם בעבר, ואני מקווה מאוד שמשרד התמ"ת (משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה) כאן, אז הרעיון שאנחנו מנסים לגבש אותו זה שאותם החיילים שמקבלים הסמכות ועושים קורסים של טכנאים כאלה ואחרים במשך השירות שלהם, חשוב שגם ייצאו עם התעודה.
אלכס מילר: אנחנו גם בדקנו ולדעתי אפשר לקדם מהלך, וזה בפנייה לקצין חינוך ראשי, שאותם האנשים שיוצאים עם תעודות טכנאי ייצאו עם תעודת טכנאי לכל דבר ולא איזה שהיא הכשרה שהם מקבלים כביכול כחיילים אבל אין להם בפועל תעודה שהם יוצאים איתה לאזרחות.
אלכס מילר: אני חושב שמהלך כזה יכול להיות טוב גם לצה"ל, שאותם חבר'ה שעושים קורסים, שעובדים כאן בתור תומכים וכו', יוכלו לצאת עם דבר משמעותי ביד, שיוכלו לממש אותו גם באזרחות.
אלכס מילר: כמובן כמו שאמרת, מבחינתי זו גם איזה שהיא סגירת מעגל, לחזור לבסיס ששירתּי בו.
אלכס מילר: חשוב גם כמובן שאנחנו מכירים שתל נוף אחד מהבסיסים הגדולים היום בישראל מבחינת הטייסות ואין ספק שאתם נותנים את העוגן של כלל הסוגיות שקשורות היום לשמירת גבולותינו, וחשוב גם בהיבט החינוך וגם בכלל.
אלכס מילר: אני חושב שהחיבור בין הכנסת לצה"ל, לא רק בהיבט של הוועדה שהיא ועדת חוץ וביטחון, אמנם הייתי בכנסת הקודמת שם ממלא מקום חבר, אלא גם בדברים כלליים יותר.
אלכס מילר: אנחנו מטפלים המון בסוגיות שקשורות לחיילים וחיילים משוחררים, כידוע לך בחקיקה וכו', אני חושב שלא רק בהצהרות אלא גם במגע אישי, חשוב שלחברי כנסת ולאנשים שאחראים על הסוגיות האלה תהיה חשיפה גם ברמה הפרקטית ולא רק ברמה התיאורטית, כשאנחנו דנים בוועדות הכול נראה רחוק ולא כל כך מובן, אבל ברגע שמגיעים לכאן ורואים את הדברים בעיניים אז הדברים נראים אחרת.
אלכס מילר: כמו שנאמר על ידי מנהלת הוועדה זו ועדה רשמית של הכנסת, כמובן שכל דבר בסופו של דבר מוקלט ומתפרסם, אז בהתאם לזה- - -
יהודית גידלי: או שתגיד להפסיק את ההקלטה.
תומר בר: בסדר.
תומר בר: .
תומר בר: אז שוב ברוכים הבאים.
תומר בר: אתה יכול לראות לפי החזון שבאמת הבסיס הזה בראייתנו, ודיברת על זה קודם, הוא בסיס מרכזי ומכריע.
תומר בר: יש פה המון עוצמה בבסיס, על יחידותיו, יחידות מובחרות, יש פה גם יחידות מבצעיות וגם יחידות תמיכה מאוד חזקות שתומכות את היחידות המבצעיות להוציא את המשימות שלהם בכל קשת הפעילויות.
תומר בר: אין למעשה פעילות מבצעית בחיל האוויר שבאיזה שהוא אופן לא קשורה בבסיס הזה.
תומר בר: תיכף אני אעבור על היחידות, אתם תבינו גם למה.
תומר בר: היה חשוב לנו להכניס לתוך החזון את המקום שממנו הגענו.
תומר בר: יש פה מורשת ענפה שהתחילה עוד משנת 48', כשהבסיס הוקם על תשתיות החיל האוויר של הבריטים עוד, ואני אראה לכם את זה בהמשך.
תומר בר: הבריטים הקימו פה הרבה בסיסים, אגב, תל נוף הוא אחד הבסיסים שעליו הוא הוקם.
תומר בר: עם המסורת יש כמובן את החדשנות והיוזמה המבצעית, שמאוד חשוב לנו שכל הזמן נהיה בקדמת איזו זירה שלא תהיה, באיזה גוון, באיזה צבע שלא יהיה, שנהיה מעורבים, יוזמים, דומיננטיים, משפיעים על ההליכים.
תומר בר: את הבסיס הזה פוקדים כל יום סדר גודל של 4,000 אנשים.
תומר בר: זו כמות גדולה, זה כמו עיר, פחות או יותר.
תומר בר: בחירום זה 10,000, אז זה אומר שצריך להכין פה תשתיות עמוקות כדי לנהל אופרציה מבצעית מאוד מורכבת.
תומר בר: עם כל הכמות שאמרתי, אז אנחנו רוצים שכל אחד יראה במקום הזה כבית.
תומר בר: זה אתגר לא פשוט, לכן זה חזון.
תומר בר: אנחנו חושבים שהחזון הזה ממומש יפה, כמובן שתחום החינוך הוא תחום שמחובר לתוך זה שאנשים בסוף מונעים בראש ובראשונה פה מתחושת גאווה, עשייה משמעותית בכל ההיבטים.
תומר בר: כמובן שהצינור המרכזי זה הצינור המבצעי.
תומר בר: אנשים שעושים עשייה משמעותית לביטחון המדינה מרגישים שייכים.
תומר בר: אנחנו ממוקמים במרכז הארץ.
תומר בר: יש לנו תפקיד מיוחד בזה שאנחנו בסיס במרכז הארץ.
תומר בר: מצד אחד אמרתי, תסתכלו על הדפוס של הדקות טיסה שלוקח להגיע, זה שתי דקות להגיע מפה לים המלח, כשאתה ממריא לאירוע מסוים, קצת יותר צפונה ודרומה, כך שאנחנו באמת מעורבים בכל החזיתות השונות בהקשרים של כוח אווירי, מצד שני אנחנו בלב סביבה אזרחית, זה לא במדבר, אוכלוסייה שרגישה, רוצה לחיות באיכות חיים.
תומר בר: אנחנו משתדלים יחד.
תומר בר: אני אישית נותן לזה דאגה וקשב מיוחד, שבמרקם החיים כאן במרכז אנחנו נשתלב היטב, מצד אחד לא נוותר על הכשירות המבצעית שלנו ומצד שני יש לנו יחסים מצוינים עם המועצות האזוריות פה, עם הערים הסמוכות, מנהלים תקשורת רציפה סביב סוגיות על הפרק, נקרא לזה ככה.
תומר בר: אתם מומחים בתרשימי דיאגרמות כאלה.
תומר בר: אני רק יכול להגיד לכם, אתם יכולים לראות פה את כל היחידות המבצעיות בתכלת.
תומר בר: אגב, שתי הטייסות הן טייסות של F15, שתי הטייסות האלה הן טייסות היסעורים המוכרות והידועות, יש כאן את יחידת הל"א (לוחמה אלקטרונית) של כל חיל האוויר, יחידת לוחמה אלקטרונית מוטסת.
תומר בר: יש את יחידת 669, אחד מהסמלים הלאומיים אולי של מדינת ישראל, יחידת החילוץ שרק ביום שישי האחרון, אני אומר את זה לצערי, כי גם נפטר שם אחד החיילים בתאונת הדרכים על הגדר עם ההתהפכות הג'יפ, זינקנו מפה, כשהחוזק של היחידה הזאת שהיא מלכדת בתוכה את מיטב הרופאים שיש פה מהאזור כמובן ומאפשרים לתת טיפול רפואי ראשוני הכי טוב שאפשר להעמיד.
תומר בר: אגב, זה היה גם דרך שהיא לא נגישה, קשה להגיע משם בזמן לבית החולים ומיד הם היו מעורבים באירוע הזה, אבל בכל אירוע, גם אזרחי, שאגב מכין אותנו יותר טוב גם לדברים שנצטרך לעשות בהם מלחמה, זה חילוץ טייסים נוטשים ומשימות נוספות.
תומר בר: יש את טייסת מרכז ניסויי הטיסה - בתחום האווירי, כל דבר חדש ששמים על מטוס, בין אם זה חימוש ובין אם זה מערכת חדשה שצריכה לעלות עכשיו ולתפקד באוויר, היא לא מגיעה לטייסות הנמצאות בצד ימין לפני שיש טייסת מיוחדת שמעלה אותם לאוויר ועושה את הבדיקות.
תומר בר: טייסת זה מרכז ניסויי טיסה, הסלוגן שלהם זה 'ראשונים בארץ לא נודעת', כי באמת יש כאן איזה סוג של אתה לוקח משהו חדש ובודק אותו האם הוא בכלל יכול לעלות לאוויר, זה קצת גם אלמנטים מסוכנים שמחייבים המון מקצועיות, ויש כאן את טייסת האיתן, טייסת 210, טייסת של כלי טיס בלתי מאוישים, אתם יכולים לראות, אולי זה אפילו בגלל הציור שבגודל הם כבר די דומים למטוס רגיל.
תומר בר: אנחנו לא מחזיקים פה את כלי הטיס הקטנים, אנחנו מאלה שמאמינים שהגודל כן קובע, יש פה באמת פריצת דרך משמעותית בתחום שישראל וחיל האוויר מובילים עולמיים אולי בהיבט הזה.
תומר בר: זו טייסת שעושה משימות, מבלי לפרט, מאוד יפות, מאוד חשובות וזה בלי בן אדם למעלה, זה בכל זאת סוג של הורדת סיכונים, נקרא לזה ככה, יכולת שהייה ארוכה מאוד.
תומר בר: את כל הטייסות המבצעיות כאן בצד ימין, יש את הטייסות שדואגות שהקסם הזה יפעל.
תומר בר: זו טייסת תחזוקה שיודעת לתחזק את המטוסים.
אלכס מילר: דרך אגב, החבר'ה שמטיסים את המזל"טים (מטוס זעיר ללא טייס) הם גם לומדים בבית הספר לטיסה רגיל?
תומר בר: לא, הם עוברים מסלול אחר והם בדרך כלל כאלה שנושרים בשלבים מתקדמים בבית ספר לטיסה ואז משאירים אותם כבר בחיל האוויר וממצים אותם כמפעילים קרקעיים למטוסים האלה.
תומר בר: אבל הם לא כאלה שסיימו את קורס טיס.
תומר בר: קורס טיס לא מכשיר מפעילי כטב"מ, מכשירים אותם בפלמחים, שם יש בית ספר מיוחד למפעילי כטב"מ.
תומר בר: טייסת תחזוקה – דואגת לתחזק טכנית את כל הפלטפורמות האלה.
תומר בר: אתם כבר רואים את האתגר, את כמות סוגי המטוסים, ועכשיו האתגר כאן זה להביא אנשים מצוינים מבתי הספר, שצריכים להיות טכנולוגיים, צריכים להכיר את המקצועות השונים בכדי להעלות את המטוסים האלה לאוויר, זה אתגר רציני.
תומר בר: טייסת תעופה, מי שאחראית פה על מסלולי מגדל הפיקוח, כיבוי אש, אבטחת מידע, בטח עשו לכם צרות בשער, אני מניח, אישורים וכאלה, לראות שרק מי שמוסמך נכנס טייסת מנהלה כמובן ויחידת בינוי, שאגב שם, לדוגמה, יש לנו את אנשי נצח כחול, שזה חרדים שהתגייסו לקורס אצלנו ובעצם הם מפעילים היום את כלי הצמ"א, הכלים הכבדים שאמורים לסגור מסלולים שנפגעו במהלך לחימה.
תומר בר: ובתוך הבסיס, וזה חשוב לנו מאוד, יש גם את יחידת האחזקה האווירית, שלהבדיל מטייסת תחזוקה, הם עושים את התיקונים היותר עמוקים למטוסים.
אלכס מילר: כל מי שעובד שם נכלל בתוך ה-4,000?
תומר בר: כן, יחד איתם זה 4,300.
תומר בר: הם מונים סדר גודל של 1,200.
אלכס מילר: אבל אלה אזרחים?
תומר בר: לא, הם חיילים.
תומר בר: יש להם מפקד משלהם בדרגת אלוף משנה, אבל הם יושבים בתוך הבסיס עם המון ממשקים יחד איתנו והם תחת ראש להק ציוד.
תומר בר: זאת אומרת מתחת לראש להק ציוד יושב מפקד יא"א עם 1,200 חיילים ואזרחים שיושבים תחתיו.
תומר בר: יש פה את בית ספר אורט, ממש כאן מעבר למפקדה, בית ספר שאנחנו מאוד מאוד גאים בו, מגיע להישגים מאוד יפים.
תומר בר: אנחנו לאחרונה גם התחלנו מהלך שבעצם הילדים שמגיעים בגיל התיכון, שייצאו מספר ימים במהלך השנה כבר לטייסות, למכונאים שעובדים, ייגעו קצת במטוס, יבינו את העבודה שמצפה להם ואת המשמעות שלהם בהקשר העתידי בבסיס.
אלכס מילר: מאיזה אזור?
תומר בר: הם באים מכל האזורים בארץ, גם ממקומות רחוקים, אגב, חלקם.
תומר בר: יש מנגנון הסעות של כל אורט למעשה שדואג להיקפים מאוד גדולים שמתייצבים כאן יום יום, מביאים את האנשים ממש לפתח בית הספר.
יהודית גידלי: זה מקביל לבית הספר בחיפה?
תומר בר: לא, זה בית ספר של י' עד י"ב.
אלכס מילר: זה אורט מפעיל, בחיפה זה חיל אוויר.
תומר בר: ויש לנו פה סדנת רכב מרחבית, שזה פחות או יותר המבנה.
תומר בר: שאר הדברים פחות חשובים.
יובל וורגן: מה זה סוציולוג?
תומר בר: בתוך חיל האוויר משולב מזה שנים מערך סוציולוגיה מקצועי.
אלי שרמייסטר: ייעוץ ארגוני, אבל גם הערכה ומיון וכל מיני.
תומר בר: הם שזורים בכל המבנה הארגוני של החיל ונותנים ייעוץ.
יהודית גידלי: זה אזרחי או צבאי?
תומר בר: הם מסתובבים על אזרחי אבל הם כביכול מחוילים.
אלי שרמייסטר: כלומר או קצינים או אזרחים עובדי צה"ל ממערך מדעי ההתנהגדות, הוא מלווה גם תהליכים, גם ייעוץ אישי למפקד.
תומר בר: אז אלה המטוסים שקודם סקרתי.
תומר בר: אם אנחנו שמים על זה את המשימות אז הגנ"ש זה הגנת שמי המדינה, מטוסי הבז עושים, עושים כמובן תקיפות עומק, אוספים בשוטף בכל השכונה שלנו, זה גיחות צילום ואיסוף מודיעין, וכמובן זה מטוסים שיש להם יכולות להגיע למעגל שלישי, זה ידוע.
תומר בר: טייסת מנה – דיברתי, אני לא ארחיב, אבל זה כל המטוסים כולל כטב"מים.
תומר בר: זה מרכז ניסוי הטיסה.
תומר בר: מסוקי היסעור הם מביאים למעשה את הכוחות של 669, לדוגמה, שהזכרתי, פינוי פצועים, תובלת כוחות, המון גיחות של מתלה מיטה.
תומר בר: אלה המסוקים של חיל האוויר שנכנסים גם לעומק, יכולים להביא כוחות מיוחדים, עם יכולות טובות לטוס בעומק שטח האויב, זה המל"ט (מטוס ללא טייס) שעליו דיברתי כרגע, הוא עושה משימות איסוף מודיעין ותצפית, יחידה 669 ויחידת הל"א, אני לא ארחיב, כי זה עובד.
תומר בר: מבחינת המעגלים השונים, למעשה אנחנו מעזה, מתחת לאף כאן, ועד מעגל שלישי, אתם יכולים לראות את המעגלים השונים ולא סתם הסלוגן שלנו הוא בסיס לכל מעגל, כי האתגר שלנו להיות רלוונטיים, דומיננטיים, יוזמים ומביאים הישגים משמעותיים בכל מעגל, בכל זירת לחימה שאליה נידרש.
תומר בר: אתם יכולים לראות שתל נוף הוא באמת בסיס מרכזי, אפשר לראות בהיקפים שלו, זו דוגמה מחצי השנה הקודמת, את היקפי העשייה, פחות שעות, מה שאפשר לראות זה את היחסיות יותר, והיינו גם מעורבים ואנחנו מאוד גאים בזה, פה גלעד שליט נחת את הנחיתה הראשונה שלו מהשבי, כאן הוא פגש את המשפחה שלו וזה היה מבצע בפני עצמו, קצת אחר, שנוגע באנשים, הוא משאיר את העומק של העשייה שלנו פה.
תומר בר: המטוסים שאתם תראו היום בליין חיצונית הם נראו לכם אולי קצת מאובקים, קצת עם שמן מבחוץ, קצת ישנים אולי.
תומר בר: הם גרנד ניו בפנים, הכול חדש, מסוקים שיכולים להיות ולטוס איתנו עד שנות ה-20 וה-30.
תומר בר: גם כאן זו עבודה של אנשים מיומנים שמחליפים לדוגמה את כל החיוט מתוך מסוק ושמים חיוט חדש ודואגים למערכות אביוניות הכי חדשות שיש, עם מחשבים הכי משוכללים, והופכים בעצם את הפלטפורמה עצמה למשהו שהוא כבר עומד באתגרים של הזירה המבצעית שנים קדימה.
תומר בר: אחד הסודות של חיל האוויר זה שמעבר לאנשים המצוינים שדואגים שיהיו בו, זה שתמיד יהיה בקדמת הטכנולוגיה, גם להרתעה, אבל גם ליכולות עצמן, כי מאחורי יכולת הרתעה תמיד עומדות יכולות.
תומר בר: זה לא שקפים בפאואר פוינט, אנחנו צריכים להוכיח שאנחנו אכן כאלה ומעבר לזה שהמסוקים והמטוסים האלה הם הכי חדשים שאנחנו יכולים לעשות, אתם יכולים לראות, מצד שמאל זו דוגמה של חייל שעובד על מטוס F15 כשכל החיוט שאתם רואים שם הוא חדש לגמרי, רק החציצים בעצם הם משנות ה-70, 80, וגם הם עוברים, אגב, חיזוקים.
תומר בר: אז גם אמירה של מדינת ישראל שהיא קונה את ה-JSF על אף העלויות, זה אומר שתמיד חיל האוויר ומדינת ישראל מבינים את המשמעות של צירוף של אנשעים ולהיות בקדמת הטכנולוגיה.
תומר בר: אלה הדברים.
תומר בר: כמובן שהצלע השלישית שעליה אני נוהג לדבר זה להיות באוויר.
תומר בר: אי אפשר ללמוד טיסה ולדעת להילחם בתחום כל כך מורכב בהתכתבות או בסימולטורים.
תומר בר: סימולטורים זה טוב, אבל זה לא מחליף.
תומר בר: למה?
תומר בר: כי צריכים להיות באוויר, הרבה, בשביל לתרגל את הדברים.
תומר בר: סימולטור יכול להחליף לדוגמה חירומים, אתה יכול לסמלץ תקלות ודברים, אפילו אלמנטים ראשוניים שנכנסים של לחימה טקטית, אבל זה לא מחליף באמת טיסה באוויר, בשביל זה אנחנו משקיעים הרבה מאוד שעות טיסה והכשרה של הלוחמים שלנו באוויר.
תומר בר: מִסְפָּרִים מְסַפְּרים – דיברתי.
תומר בר: דיברת על אזרחים עובדי צה"ל, זה סך הכול מה שיש בבסיס.
תומר בר: קצינים, נגדים, חיילי חובה, אנשי מילואים.
תומר בר: אפשר לראות בשגרה ובחירום, אלה הדברים.
תומר בר: מורשת ענפה – את זה אני עושה רק בגלל שאמרת שאתה משרת פה משנות ה-90, אבל אם חוזרים אחורה, תסתכלו על הצילום פה שהיה על הבסיס כמו שנראה פעם, בסך הכול אין היום קצין לוחם באחת היחידות שלא מכיר את ההיסטוריה של הבסיס היטב ושל הטייסת שלו.
תומר בר: אני יכול רק להגיד לכם שאחד הדברים היפים, אני חושב, שקורים בטייסות וביחידות זה הקשר עם המשפחות השכולות.
תומר בר: יש פה 271 משפחות שכולות בבסיס מאז הקמתו על כל היחידות ואני חושב שאין לוחם שחוצה קו למדינת אויב בלי שהוא מכיר גם את החללים של הטייסת, איפה הם נהרגו, מה הסיפור מאחורי הדברים, מזה הם יונקים המון המון משמעות לעשייה שלהם.
תומר בר: הבסיס פה עבר את כל המערכים למעשה, גם מערכי התובלה הכבדה, גם כמובן היווסדות מערך המסוקים, מלחמת ששת הימים, שמפה המריאו הרבה מאוד מטוסים באותו מבצע מוקד ידוע, וכך הלאה במעלה ההיסטוריה, יום כיפור, מיד אחרי זה קליטת הבזים, 119, עם הפנטומים שנקלטו בשנות ה-70.
תומר בר: יש כאן באמת מורשת גדולה מאוד.
תומר בר: יצאו מפה מבצע, איך אפשר לא להזכיר בימים אלה את שלום הגליל כמובן ומבצע התקיפה הכי רחוק עד היום שבוצע, בטוניס, מבצע רגל עץ.
תומר בר: אפשר לראות פה את התצלום.
תומר בר: מאז ועד היום אפשר לראות את ההשתתפות בשאר המלחמות, כך שבעצם הבסיס הזה הוא היסטוריה של מדינת ישראל.
תומר בר: אם אני אעבור על האנשים, שזה חשוב לי, אני אכנס ישר לחינוך ותרבות, זאת דוגמה, פשוט לקחתי ואמרתי לאסוף לי נתונים מהתקופה האחרונה, מה עוד עשינו חוץ מכל הפעילות המבצעית, מה עוד עשינו בבסיס לטובת ההכשרה של אנשינו, לתת להם יותר מרק עבודה ואת המקצוע.
תומר בר: אז אתם יכולים לראות שזו פעילות ענפה מאוד ובאמת מתוך החזון לראות שזה אכן מתממש בפועל.
תומר בר: אפשר לראות שההשקעה של האנשים מתבטאת גם בדברים פרקטיים שאנחנו אכן עושים.