GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואב בר סלע: אנחנו בעניין הזה של אזורי הרישום מתקשים מאוד להגיע לכל העיר ירושלים, אנחנו בסוף לא הצלחנו גם דרך ראש העיר לפרוץ את העניין הזה כי כל מנהל בית ספר שומר על הטריטוריה שלו ובעניין הזה אני אומר עוד פעם, אני חושב שמדינת ישראל- - -
יהודית גידלי: יש דבר כזה שנקרא בית ספר על אזורי.
יואב בר סלע: בירושלים היה מאוד קשה.
יהודית גידלי: איפה האורט הזה?
יואב בר סלע: אורט, אני שכחתי את שמו, היה מאוד קשה וגם עם ראש העיר, אני נפגשתי איתו, אמרתי לו 'בוא תפתח את זה', מנהלת החינוך בעירייה ניסתה גם לעזור, או מנהל החינוך בעירייה גם ניסה לעזור, לא הצלחנו.
יואב בר סלע: אני נותן את זה כדוגמה.
יואב בר סלע: גם בנתניה, גם עם מרים אני נפגשתי בזמנו, מאוד מאוד מאוד מורכב, כל אחד נורא שומר על הטריטוריה שלו ובעניין הזה אני חושב שהיום החינוך צריך להיות חינוך תחרותי, זאת אומרת כל אחד צריך להתמחות במשהו מסוים ובסוף בן הנוער יבחר איפה הוא רוצה להיות, איפה הוא רוצה להשתלב.
אלכס מילר: אני יכול לשלוח לך את המאמר שלי בעיתון דה מרקר על החוק של פתיחת אזורי רישום.
יואב בר סלע: אני אשמח.
יואב בר סלע: אתם נמצאים במקום שמקדמים את הדברים.
יואב בר סלע: בשנת הלימודים הבאה, חיספין, מי שיש לו זמן וירצה לבוא, גם לאכול דובדבנים כי זו העונה, וגם לבוא לראות מה אנחנו עושים בחיספין, חיספין זו הייתה ישיבה תיכונית דתית, אבל מה שאנחנו עשינו שם, פתחנו שם בשנים האחרונות מכללה לבוגרי י"ג-י"ד, דרך אגב רובם בני העדה האתיופית, מכללה מדהימה, תיכף נראה גם תמונות של המקום הזה, והחל משנה הבאה אנחנו פותחים שם כפר טכנולוגי מכיתה ט', פותחים שם שוחרות שהם יזינו את המכללה.
יואב בר סלע: דרך אגב הרבה מבתי הספר מזינים את המכללות בי"ג-י"ד ואת זה אנחנו רוצים לעשות בחיספין.
יואב בר סלע: עוד פעם, חיספין זו דוגמה טובה כי שם יש ראש מועצה, סגן ראש מועצה שדוחף, גבי חמו, שהוא האיש שדוחף את העניין הזה, מצד שני יש עוד כמה שמחויבים לעניין הזה, במשרד החינוך יחיאל שילה, ראש המינהל, שגם נתן תמיכה בעניין הזה.
יואב בר סלע: אפילו הבאנו את הרפרנט של משרד החינוך כדי שאני אסביר לו למה חשוב שבית הספר הזה יקום והצלחנו, כי זה הולך לקום, אתם תיכף תראו איך זה נראה.
יואב בר סלע: אלה תמונות מחיספין.
יואב בר סלע: מכללה ברמה הכי גבוהה, שבאמת מתמודדת עם אוכלוסייה איכותית מאוד, אבל שבאה ממקומות לא קלים, עם הרבה מאוד השקעה, הרבה מאוד רצון טוב של הסגל שם, מאוד מאוד מוצלח.
יואב בר סלע: זאת המכללה שלנו בבאר שבע ובמעלה אדומים, ראש הממשלה היה אצלנו בביקור.
אלכס מילר: היה אמור להיות אצלי דיון על בית הספר בחיפה.
יואב בר סלע: בית הספר שעולה לכרמיאל?
אלכס מילר: כן, יש שם ברדק שלם.
יואב בר סלע: אני חושב שיש ברדק שלם, אם תשאל אותי איפה הוא צריך להיות, הוא לא צריך להיות בכרמיאל.
אלכס מילר: אני יודע, אבל- - -
יהודית גידלי: אבל יש לחצים.
אלכס מילר: לא לחצים, פשוט כולם קיבלו החלטה, אבל בסוף הם לא יכולים לבצע את זה.
אלכס מילר: סתם משגעים את המוח לאנשים.
יואב בר סלע: רוצים לראות סרט קטן?
יואב בר סלע: 5 דקות.
יואב בר סלע: (סרט) - זה חלק מתוך תחומים שפתוחים לבני נוער לפני גיוס וכאן הם הולכים לבחור לעצמם איזה שהוא מסלול, נכנסים לאיזה שהוא מסלול ואז הם מקבלים אינפורמציה על המסלול הרלוונטי עבורם.
יואב בר סלע: הכול עם הרבה שיווק, עם הרבה שיח עם בני הנוער.
יואב בר סלע: שילוב חרדים – שח"ר כחול.
יואב בר סלע: היה לנו כאן סשן ארוך ביום חמישי עם הוועדה שצריכה לגבש את ההמלצות שלה, עם המון פתיחות.
יואב בר סלע: אני חייב להגיד שאני מאוד התרשמתי מהפתיחות של כל חברי הוועדה, נשאלו הרבה שאלות, השקענו בהם יום שלם להראות להם שבסוף אנחנו צריכים את החרדים.
יואב בר סלע: המסר הוא מאוד פשוט, כי היו כל מיני מסרים לא ברורים, אנחנו צריכים את החרדים, אנחנו מרוויחים אותם, אנחנו צריכים אותם, בחיל אוויר יש לנו סדר גודל של 350 חרדים היום, בנקודת הזמן הזאת, אנחנו נגיע גם ל-1,000 חרדים, זאת אומרת יש לנו מקום לחרדים.
יואב בר סלע: צריך לעשות את זה כמובן בצורה מסודרת, בצורה מתוכננת, אבל בגדול הצבא צריך את החרדים ואני אומר לכם שאנחנו מצליחים מאוד.
יואב בר סלע: האירוע הזה מאוד מאוד מוצלח.
יואב בר סלע: 700 מתגייסים, הרבה מאוד נשואים עם ילדים, ממוצע הגילאים הוא 25, בדרך כלל אנשים שסיימו את הישיבה הראשונה שלהם והחליטו לצאת לעבוד, התחתנו, צריכים לפרנס את המשפחה, אז במקום לעבוד בצורה כזו או אחרת הם בוחרים לבוא לצבא, מקבלים תשמ"ש (תשלומי משפחה) שמגיעים להם בעצם היותם חיילים בשירות חובה ונשואים ולאחר מכן לשמחתי הרבה, אתם רואים את הנתונים, 92% מהם מוצאים את הפרנסה בעניין הזה.
יואב בר סלע: זה ההישג היפה של הפרויקט הזה, שאנשים באים לצבא, לומדים מקצוע ומשתלבים בעולם העבודה.
יואב בר סלע: הם משובצים בהרבה מקצועות, קצינים, נגדים.
יואב בר סלע: נגדים אלה פשוט אנשים שהמשיכו איתנו בקבע, מצאנו אותם טובים ומתאימים והם המשיכו אותנו בקבע.
יהודית גידלי: אם הוא לא בקבע מה משך הזמן שהוא מתגייס בגיל 25?
יואב בר סלע: בגיל 25 זה שנה ו-8, 9 חודשים.
יואב בר סלע: תלוי בגיל שלו, במצב המשפחתי, יש טבלת שקילה שמגדירה בסוף כמה הוא עושה.
יובל וורגן: והם משרתים אחר כך במילואים?
יואב בר סלע: משרתים במילואים.
יואב בר סלע: תוצאות – אנחנו רואים באירוע הזה, כמו שאמרתי, אירוע מצוין, צריך להמשיך ולפתח אותו.
יואב בר סלע: לא נרחיב, אבל אנחנו בהחלט מוצאים אותם במקומות חשובים בחיל האוויר, גם בבסיס הזה יש כמה וכמה מקומות שהם נמצאים.
יואב בר סלע: כדי להבין את האירוע צריך לפגוש את החבר'ה האלה, לראות אותם, זה מאוד מרשים.
יואב בר סלע: שילוב חרדים בהמשך הדרך – אנחנו מוכנים לחוק טל, לראות מה יהיו בסוף ההמלצות.
יואב בר סלע: אני יכול להגיד שגם אנחנו מחכים להחלטות כי זה ידרוש מאיתנו גם להתארגן וגם לחשוב איך עושים את הדברים במידה שבאמת נגדיל בצורה משמעותית את כמות החרדים שיתגייסו.
יואב בר סלע: מיזמי שוחרות – אני רואה בחרדים משתלבים גם במיזמי שוחרות, לא כולם ממשיכים בישיבות.
יואב בר סלע: פה יש איזה שהוא ערוץ שמשרד החינוך התחיל אותו, שאומר שאנחנו לוקחים באמת מה שנקרא מי שלא הצליח בישיבה ומכניסים אותו למסלול שוחרות.
יואב בר סלע: אפשר בעניין הזה להתרחב יותר ואנחנו כמובן נשמח.
יואב בר סלע: אנחנו בסוף לוקחים את החרדים למקומות שבהם הם יוכלו בסוף להרוויח את זה להשמה לאזרחות.
יואב בר סלע: ממש ככה.
יואב בר סלע: זאת אומרת אנחנו גם מרוויחים אותם אבל אנחנו גם רוצים שהם ירוויחו ואנחנו נרוויח אותם כאזרחים יותר טובים למדינה הזאת.
יואב בר סלע: עתודה כחולה בחובה – כמו שראיתם, הפערים בעולם העתודה הם פערים מאוד מאוד גדולים.
יואב בר סלע: אנחנו פתחנו במסלול שאומר לחיילי החובה, מי שנמצא שנה בשירות, אנחנו מציעים לו לצאת ללמוד הנדסה, להפסיק את שירות החובה שלו ולצאת לאקדמיה ללמוד הנדסה במקצועות שאנחנו צריכים, אווירונאוטיקה וחשמל ומכונות ולחזור אחרי ארבע שנים להשלים את שירות החובה ולעשות עוד שלוש שנים קבע.
יואב בר סלע: בעצם מצאנו כאן מסלול חדש לגמרי, כי פעם היו יוצאים לעתודה לפני השירות, או מי שמשתחרר, בסיום, אני כאן מציע לאנשים שהם מתאימים, כמובן הם חייבים להראות לי שהם יכולים להיות קצינים כי עתודאי הוא קצין, שהם יכולים להתקבל לטכניון ולאוניברסיטאות, למקומות שאנחנו מבקשים מהם להגיע, ויש כאן כרגע קבוצה, היא לא קבוצה גדולה אבל מבחינתי היא מאוד משמעותית, של 20 חיילים שאנחנו מפסיקים להם את שירות החובה, הם יוצאים ללימודים ו- - -
קריאה: זה במימון הצבא, נכון?
יואב בר סלע: במימון הצבא, כמו כל עתודאי אחר.
יואב בר סלע: אבל בסוף יש כאן רווח, במיוחד לחיילים קשי יום, אני חייב להגיד, שלא מחכה להם בסוף השירות הצבאי משפחה שיכולה לתמוך בלימודים.
יואב בר סלע: בעניין הזה הם יכולים לקבל, והם אנשים מוכשרים ומוצלחים, אלה אנשים שמגיעים לפסיכומטרי הנדרש וגם מתאימים להיות קצינים בחיל האוויר, אז מבחינתנו התחלנו במסלול מספר 2 כבר ובעינינו זה עוד מקור לסגור את הפערים.
יואב בר סלע: הדבר הבא והאחרון שאני אציג לכם זה נשים.
יואב בר סלע: שימו לב מה קרה כאן, מהפכה.
יואב בר סלע: אלכס, כשאתה היית חייל כמעט שלא היו נשים במערך הטכני.
יואב בר סלע: היום בכל דת"ק בחיל אוויר 30% נשים.
יואב בר סלע: זאת מהפכה.
יואב בר סלע: מי שלא מבין את זה, זו מהפכה בזמן קצר, מתחילת שנות האלפיים.
יואב בר סלע: הקצינים הטכניים, לא היה להם פשוט לקבל את זה שיש אישה בדת"ק והיא תופסת כוננות, אבל ראינו כי טוב ובמה שעברנו מאז הקליטה הזאת, במיוחד באירועים מבצעיים כמו בעופרת יצוקה, כמו בלבנון השנייה, ראינו ששילוב הנשים הוא מאוד מאוד מוצלח והיום אנחנו מגיעים למספרים מאוד גדולים.
יואב בר סלע: סרט קטן, בשביל שתראו כי זה באמת מאוד מרגש.
יואב בר סלע: (סרט).
יואב בר סלע: זה קליפ שאנחנו מאוד גאים בו, כי אני חושב שיש כאן מהפכה אמיתית, זה לא טריוויאלי וזה מאוד מוצלח.
יואב בר סלע: זהו, סיכום.
יואב בר סלע: צבא טכנולוגי, חיל האוויר הוא חיל טכנולוגי, ראיתם את הנתונים, אנחנו צריכים את האנשים, יש לנו פערים גדולים.
יואב בר סלע: אנחנו יוזמים, אנחנו מתעסקים ביזמות בעניין הזה, משתפים פעולה ויוזמים ובעניין הזה איפה שאפשר, בכל כנס אזרחי שאפשר לדבר על הנושא אני מגיע, הייתי לאחרונה ברשת אורט, כנס של מנהלי רשת אורט והצגתי את המיזמים והצגתי בכנס שדרות לחברה.
יואב בר סלע: איפה שאנחנו יכולים לשים את זה על סדר היום אנחנו שמחים לעשות את זה, כי זה צורך אמיתי.
יואב בר סלע: אנחנו בסוף מהווים גשר לעולם האזרחי בעניין הזה, מרוויחים אותנו פעמיים, פעם אחת אנחנו מרוויחים את החיילים כחיילים בחובה בתחומים שאנחנו צריכים אותם, בפעם השנייה אנחנו מרוויחים אותם כאזרחים שיש להם איזה שהיא יכולת להשתלב בעולם העבודה ולהיות בעולם העבודה המאוד מכניס והם עם ניסיון תעסוקתי, דיברנו על זה, שהם רוכשים במהלך השירות.
יואב בר סלע: אני חש שיש אוזן קשבת במשרדי הממשלה וברשתות תוך הבנה של הצורך.
יואב בר סלע: צריך לעשות יותר תמיד, אבל יש הבנה.
יואב בר סלע: שילוב חרדים – זה צו השעה, דיברנו על זה.
יואב בר סלע: ומכאן לשאלות, דברים שלכם, אני אשמח.
אלכס מילר: הכול ורוד.
אלכס מילר: אני רק מקווה שבאמת נצליח לסייע לקדם ולעזור, כי אין ספק שזה אחד מהפרמטרים החשובים מבחינת יצירת חיים לצעירים כאשר הם בוחרים לעצמם ללכת בכיוון של טכנולוגיה וכו', אז צריך לנצל את זה, צריך לבנות את זה בצורה כזו שבאמת כל מי שיש לו אפשרות להיכנס לתחום הזה, שיהיה שם ושלא יוסט מזה בגלל כל מיני השפעות מבחוץ של הסטיגמות שלא כל כך מכירים.
אלכס מילר: אני חושב שבזמני כל התחום הזה היה כל כך רחוק מהמודעות של הצעירים, היום זה הרבה יותר מפותח, אנשים מכירים שאחד מהמקצועות שמביא פרנסה טובה זה מהתחומים הטכנולוגיים, hi tech וכו' ובשביל להגיע לשם צריך ללמוד ולעבור שלבים כאלה ואחרים, אז צריך לחשוף אותם לזה.
אלכס מילר: אמרתי לך, מה שצריך מבחינתנו לסייע, נסייע בכל דרך אפשרית ונשמח לשתף פעולה.
יואב בר סלע: תודה לכם.
עינת וילף: תודה רבה, אמנון.
עינת וילף: אני פותחת בזאת את הישיבה הרשמית של ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת ומודה להתאחדות ההוצאות לאור ולשבוע הספר על כך שהם מארחים אותנו ומקווים שתראו בכך הזדמנות להשתתף בדיון הציבורי על מצב הוצאות האור, המצב של הספרות העברית ומה אנחנו יכולים לעשות כמחוקקים כדי להבטיח את עתידן של ההוצאות לאור ועתידה של הספרות העברית.
עינת וילף: אני רוצה להודות לחבריי חברי הכנסת, ניצן הורוביץ, שהוא יוזם הצעת החוק שעכשיו מתחילה את הליך החקיקה וגם עתידה להגיע לוועדת החינוך, והוא גם יסביר אותה, לאברהם מיכאלי ונינו אבסדזה, שהגיעו לכאן בשעה הזאת, באמת תודה.
עינת וילף: אנחנו נתחיל בבקשה עם סקירתו של ירון סדן.
עינת וילף: ירון, בבקשה.
ירון סדן: ערב טוב.
ירון סדן: תודה לחברי ועדת החינוך שבאתם אלינו, ברכות לחברת הכנסת עינת וילף, על מינויך ליושבת ראש הוועדה.
ירון סדן: השבוע אירע אירוע היסטורי בחיי התרבות של המדינה, ועדת השרים לחקיקה החליטה לתמוך בחוק להגנת הספרות והסופרים בישראל ויש משמעות לשם הזה, זה חוק להגנת הספרות והסופרים בישראל.
ירון סדן: למה בעצם אנחנו זקוקים לחוק?
ירון סדן: אנחנו זקוקים לחוק כי אין פתרון אחר שיסדיר את המצב שנוצר בעקבות כשל השוק הנורא בענף הזה, אנחנו זקוקים לחוק כי לא נמצא עד כה כל מנגנון אחר שיגן על הספרות העברית מפני ההגליה הצפויה לה בתנאי השוק הנוכחיים, שוק ריכוזי שאני לא מכיר שוק כל כך ריכוזי בארץ, עם כל הדיבורים על הריכוזיות במשק.
ירון סדן: מה הוא כשל השוק הזה שאנחנו מדברים עליו ושבים ומדברים עליו?
ירון סדן: אני אחזור על מה שנאמר לא פעם כי אני עדיין שומע בכל מיני מקומות את הטענות כנגד החקיקה בשוק שיש בו תחרות חופשית.
ירון סדן: ובכן, בשוק הזה אין כל תחרות חופשית, מדובר בדואופול של שתי רשתות שמנהלות מלחמת מחירים ביניהן על חשבונם של הסופרים והוצאות הספרים.
ירון סדן: בנוסף סובל הענף מהבעלות האנכית על רשת צומת ספרים, שהיא אנומליה נוספת על בעיית הריכוזיות.
ירון סדן: כשיש דואופול שמנצל את כוחו מול הלקוחות שלו, או פועל כדואופסון, מה שנקרא בתורת הכלכלה, ומנצל את כוחו מול הספקים שלו, שאלה במקרה הזה המו"לים והסופרים, ובוודאי כשמצטרפת לכך תופעה של בעלות אנכית, יש מי שאמור להתערב כדי להגן על הנפגעים.
ירון סדן: במקרה זה הנפגעת היא הספרות העברית באמצעות יוצריה, הסופרים והמו"לים.
ירון סדן: מי שצריך להגן מפני נזקי כשל שוק זו הרשות להגבלים עסקיים.
ירון סדן: אני אומר פה במאמר מוסגר, כשמדברים על מו"לים לא מדברים על טייקון שיושב על באר נפט אלא מדברים על עורכים, מתרגמים, מגיהים, מתקינים, יוצרים, מאיירים, אלה אנשים שעמלים יום יום, אמנים בחלקם, יוצרים בחלקם הגדול, ואלה לא אנשים שמתעשרים מהעשייה הזאת.
ירון סדן: לצערי, אני אחזור לרשות להגבלים עסקיים, אוזלת היד של הרשות וקריאה מאוד לא נכונה של המפה מצדה, וזה במלים עדינות, היא שהביאה את הצורך בחקיקה הזאת.
ירון סדן: אין לי ספק שלו הרשות הייתה ממלאת את תפקידה ומגבילה את ההשתוללות של הרשתות, ואין מלים אחרות חוץ מהשתוללות והסחטנות שהרשתות מפעילות מול הוצאות הספרים, ולו היא הייתה מטפלת בהעדפה של ספרי הוצאות מסוימות בשל היותן בעלות על רשת או מסיבות אחרות, היה נמנע הצורך בחקיקה הזאת.
ירון סדן: השבוע התפרסם ב'הארץ' ראיון עם דרור שטרום, ממונה על ההגבלים העסקיים לשעבר, שהביע תמיהתו מהפרשנות המוזרה שנתנה הממונה על ההגבלים הקודמת, רונית קן, ושנותן הממונה הנוכחי, פרופסור דיוויד גילה, להגבלות שאותה הרשות להגבלים עסקיים הטילה בימיו של שטרום, בעניין ההעדפה המאוד בולטת בתצוגות להם זוכים בעלי צומת ספרים בחנויות הרשת.
ירון סדן: אנחנו תמהנו על אותו דבר לא פעם בעבר ונענינו על ידי הרשות בטיעונים משפטיים, משונים יש לומר.
ירון סדן: אני רוצה לספר לכם שלפני שנתיים העברנו לוועדה בראשות השר יוסי פלד, שהייתה ועדה שאמורה הייתה לבדוק את החוק שניצן הורוביץ וזבולון אורלב הגישו אותו, מסמך שמפרט את הנתונים הסטטיסטיים על רקע הנתונים המגמתיים ומאוד לא מדויקים עד לא נכונים שהציגה הרשות להגבלים.
ירון סדן: הנתונים שהרשות מפיצה כל הזמן הם רק כדי להוכיח את טענתה, אני מצטט, 'ששוק הספרים נהנה מתחרות בריאה ודינמית', כפי שאומרים ראשיה.
ירון סדן: אנחנו לא מכירים תחרות בריאה ודינמית כזאת.
ירון סדן: תחרות בריאה ודינמית היא תחרות מסוג אחר.
ירון סדן: אתן רק שתי דוגמאות לעיוותים של הרשות להגבלים עסקיים.
ירון סדן: סליחה שאני מלא בפרטים, אבל הם חשובים כדי שנדע.
ירון סדן: הרשות אומרת שמאז הקמת צומת ספרים חל גידול במגוון הספרים.
ירון סדן: זה פשוט לא נכון, עובדתית.
ירון סדן: על פי נתוני בית הספרים הלאומי מספר הכותרים מ-2005 עד 2011 ירד ב-8%, בערך ב-300 כותרים.
ירון סדן: זה מבחן אחד למגוון.
ירון סדן: ניקח עוד את הגברת הריכוזיות בצד הקמעונאי, כלומר נסגרו המון חנויות פרטיות ורק הרשתות התפתחו, זה שוב מצביע על ירידה במגוון ולא גידול במגוון.
ירון סדן: גם המיזוג של מו"לים קטנים עם מו"לים גדולים מצביע דווקא על ירידה במגוון ולא על עלייה במגוון, כפי שהרשות להגבלים טוענת נחרצות.
ירון סדן: הרשות להגבלים קובעת גם שההוצאה של משקי בית על ספרים בישראל עלתה כתוצאה מירידת המחירים מ-400 ל-600 מיליון שקל.
ירון סדן: זה צוטט אגב בדה מרקר השבוע, כשדה מרקר מהווה מן שופר לא מבוקר של הרשות להגבלים.
ירון סדן: כל כלכלן מתחיל יודע שכשבודקים השפעה של מחיר על ביקוש, יש לבדוק את הגידול לנפש או למשק בית, זה לא הוצאה לאומית שמושפעת גם מגידול אוכלוסייה.
ירון סדן: מי שפותח את לוחות הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שעליהם כולנו סומכים ימצא שחל בשנים אלה גידול ממש מזערי בהוצאה של משק בית הממוצעת על ספרים, וזאת לעומת גידול ניכר בסל הצריכה הכללי של כ-35%, כך שהחלק של קניית הספרים בסל הצריכה הממוצע במשק דווקא ירד בשנים אלה.
ירון סדן: וזה בסתירה מוחלטת לנתונים של הרשות להגבלים עסקיים.
עינת וילף: ירון, אני אשאל אותך כאן שאלה, בוא נגיד שסכום הוצאת הספרים נותר דומה אבל בגלל הירידה במחירים אנשים קוראים יותר ספרים או קונים, לכל הפחות, יותר ספרים ולפחות נחשפים אליהם, מה היית אומר על הצד הזה, שיש יותר נגישות ליותר ספרים, שכוח הקנייה של הציבור עלה ביחס- - -
ירון סדן: אני יכול רק לגמור ואני אענה לך אחר כך?
עינת וילף: בדרך כלל אנחנו יותר מנהלים שיחה, אבל בסדר.
ירון סדן: כן, אבל בניתי תזה אז אני רוצה לסיים אותה, אם אפשר.
ירון סדן: שמחתי לקרוא השבוע שהאגף למחקר במשרד התמ"ת (משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה) סותר גם הוא את הנתונים שפרסמה הרשות להגבלים והגיע למסקנות שאנחנו הצגנו לוועדת יוסי פלד.
ירון סדן: אני יכול לתת עוד ועוד דוגמאות של נתונים מגמתיים ואי דיוקים שפורסמו במצגות של רונית קן או במכתבים לשר המשפטים, או באמצעות העיתונות, ברוב המקרים העיתון דה מרקר.
ירון סדן: הם נתנו גם נתונים לגבי מגמות בחוץ לארץ שהיו לא נכונים.
ירון סדן: זה חשוב כי מקבלי ההחלטות צריכים להסתמך על הדברים האלה.
ירון סדן: כל זה נאמר כדי להדגיש שבהיעדר רגולטור שמטפל בבעיות שיוצר שוק כל כך ריכוזי אין מפלט אלא בחקיקה.
ירון סדן: את זה הבינו חברי הכנסת ניצן הורוביץ וזבולון אורלב, הראשונים שיזמו חוק בנושא, את זה הבינה שרת התרבות לימור לבנת שנרתמה למלאכה ושפועלת ללא לאות למען החוק, את זה הבין כמובן הפרופ' יוג'ין קנדל שהוא ואנשיו, להבדיל מכלכלני הרשות להגבלים עסקיים, למדו את הנושא לעומק והם פעלו, אני מוכרח לומר, בניגוד לד.נ.א הכלכלי שלהם, של הכלכלה החופשית.
ירון סדן: הם בהתחלה התנגדו בכל תוקף ולמדו ולמדו והבינו שאין בררה אחרת, הם הבינו שלא מדובר בשוק חופשי אלא בכשל שוק.
ירון סדן: לעיקרי החוק כמה מלים – עיקרי החוק אומרים כך, לספר ייקבע מחיר על ידי המו"ל, שלא ניתן יהיה לשנות במשך 18 חודש ואסור לכרוך את קנייתו של הספר באיזה שהיא קנייה אחרת או הטבה אחרת לחנויות.
ירון סדן: לסופרים יובטחו תמלוגי מינימום, שזה חסר תקדים בישראל וזה לא מקובל ממש בעולם.
ירון סדן: לרשתות אסור יהיה לקבל הטבות כלשהן, להן או לעובדיהן, בצורה ישירה או עקיפה, ואסור יהיה לרשת להעדיף הוצאות ספרים בתצוגה, וזו בשורה חשובה שמתייחסת לשתי הרשתות, לא רק לצומת ספרים.
ירון סדן: אני אדגיש לכולם, המבצעים לא נפסקים, ניתן יהיה לעשות מבצעים אחרי תום תקופת ההגנה של 18 חודש, ואנחנו כמובן יכולים לצפות לירידה במחירים הקטלוגיים.
ירון סדן: אני אגיד מלה על זה, הוצאות הספרים יתחילו להתחרות ביניהן במקום שהרשתות יתחרו ביניהן, כי אם אנחנו נוציא, אני עוד אומר 'אנחנו' כ'עם עובד', אני כבר לא שם, אם נוציא ספר של חיים באר ונדע שבאותו זמן יוצא ספר של עמוס עוז, מובן שתהיה בין המו"לים תחרות על מחירי הספרים.
ירון סדן: נושא שאינו פתור בחוק ובלעדיו החוק חסר מאוד הוא היעדר ההגבלה על פער התיווך של הרשתות.
ירון סדן: זה כרגע לא מופיע בחוק.
ירון סדן: במשק ריכוזי אין בררה אחרת, ללא הגבלה על פער התיווך, לא רק שהחוק יהיה נכה, אלא עלולה להיווצר פרצה רחבה שתחריף את כשל השוק.
ירון סדן: ללא הגבלה על פערי התיווך של הרשתות עלול להיווצר מצב שגם המחיר לצרכן יעלה מ-25 נאמר ל-60 שקלים וגם הנתח של הרשתות בהכנסות, במקום שהוא יירד הוא יעלה.
ירון סדן: לשם איש אינו חותר.
ירון סדן: נושא אחר שהוסר מהצעת החוק המקורית בטענה שאינו ניתן ליישום הוא הטיפול בנזקי הבעלות האנכית.
ירון סדן: אני לא אכנס לזה עכשיו.
ירון סדן: ועד שהחוק יעבור אני קורא לכל אחד מהמו"לים, עימדו על שלכם, אל תיכנעו עוד לדרישות של הרשתות.
ירון סדן: במקום להיכנע לדרישות, הקשיבו לסופרים שלכם, הם קצת יותר חשובים ממנהלי הרשתות למרות שהם פחות מאיימים.
ירון סדן: אל תכללו במבצעים את ספריהם של הסופרים שהורו לכם להוציא את ספריהם מהמבצעים.
ירון סדן: לצערי למדתי שלא כל המו"לים קיימו את דרישות הסופרים.
ירון סדן: אני מבין ששוב אימת הרשתות גברה על פני הכבוד לסופרים, הרי הייתי שם, אבל אנא מכם, נוצרה שעת כושר שתיקחו את גורלכם בידיכם ותגידו לרשתות כבר עכשיו, עוד לפני שעובר החוק, עד כאן, אנחנו לא מוכנים עוד לשחק את המשחק שלכם.
ירון סדן: ומלים אחרונות, עולם הספרות יהיה עולם מגוון יותר אחרי החוק.
ירון סדן: גם אם לא הגענו למנוחה ולנחלה אני עדיין רוצה להגיד מילת תודה לאלה שכבר עשו, אם אפשר, ובזאת אני מסיים.
עינת וילף: ירון, פשוט ועדה זה דיון, למרות שאנחנו עושים את זה קצת יותר רשמי ופחות נאומים ותודות, אחרי זה נהיה בשיחה.
עינת וילף: לשאלה שלי לגבי שאלת הנגישות, מה אתה אומר על הטענה שגם אם ההוצאה הכוללת לספרות לא עלתה באותו מחיר אנשים קונים היום יותר ספרים?
עינת וילף: היה לנו מפגש בכנסת לפני יומיים עם סופרות ילדים שתיארו את האופן שבו כאן
עינת וילף: בשבוע הספר ילדים קונים באותם 100 שקלים, 99 שקלים, שלושה ספרים וקוראים את הספרים האלה.
עינת וילף: מה יש לך להגיד בכל זאת על הטענה הזאת או ההיצג הזה?
ירון סדן: כמובן שככל שקוראים זה טוב יותר.
ירון סדן: אני מטיל ספק גדול מאוד בעובדה שאלה שקונים יותר גם קוראים יותר, זה לא תמיד נכון.
ירון סדן: דבר נוסף הוא, אנשים שבאים לחנות ורוצים לקנות ספר, הם יכלו לקנות ספר ב-60 שקלים ומכריחים אותם להוציא 100 שקלים.
ירון סדן: בהמון מקרים, תדברי עם אנשים, הם לא יודעים מה לקחת, הם רוצים ספר אחד והם לא יודעים מה לבחור עוד אז הם בוחרים ספרים שהמוכר דוחף להם, לא מה שהם בוחרים.
ירון סדן: חופש הבחירה שלנו כאנשים שוחרי תרבות נפגע אנושות על ידי המבצעים האלה.
עינת וילף: חבר הכנסת ניצן הורוביץ הוא מיוזמי החוק ואני אשמח אם תתייחס קצת למניעים ולמחשבה מאחורי זה.
ניצן הורוביץ: כן, קודם כל ערב טוב ותודה לחברת הכנסת עינת וילף, יושבת ראש הוועדה שבחרה לקיים את הישיבה הראשונה בראשותה, זו בעצם הישיבה הראשונה שלך כיושבת ראש ועדת החינוך והתרבות והספורט של הכנסת, בשבוע הספר כאן בתל אביב.
ניצן הורוביץ: אני חושב שזו פתיחה יפה ושתצליחי, כולנו נעזור וברכות.
ניצן הורוביץ: יושבים כאן סופרים, מוציאים לאור, הנה אני אפילו רואה את רוזלין דרעי, שהיא בין הראשונות מהשגרירות הצרפתית שקידמה את החוק הצרפתי כפי שכינינו אותו בזמנו, עורכת דין יפעת סולל, שהייתה מהמנסחות הראשונות, פעילים כאן, רחלי אידלמן, אני מזהה סופרים, באמת אנשים שכבר הרבה שנים בתוך העניין וזה חשוב, כי הצעת החוק הראשונה שהגשנו הוגשה כבר לפני יותר משלוש שנים והשקענו מאמץ עצום ואחר כך הגשנו נוסח שני של ההצעה, בשיתוף משרד התרבות, ועכשיו יש נוסח שלישי, שזו הצעת חוק ממשלתית, ששרת התרבות מקדמת ודוחפת.
ניצן הורוביץ: וסוף סוף אחרי שלוש שנים ההצעה אושרה בוועדת השרים לחקיקה.
ניצן הורוביץ: היא עוד לא הגיעה לכנסת לקריאה ראשונה, ואני מקווה שזה יקרה ממש בקרוב, ואז בעצם יתקיים דיון שהוא דיון מאוד מכריע בוועדה שלך, עינת, כדי לעבוד על כמה מהדברים, בין היתר שהזכיר ירון, למשל הנושא הבאמת קריטי של ההתחשבנות בין ההוצאה לרשת, כי כל עוד הנושא הזה לא יוסדר הרי אז תישאר בעצם הבעיה בין ההוצאות לרשתות והרשתות ימשיכו לנצל את הכוח העצום שלהן בשביל לסחוט מהמו"לים את אותן הנחות בלתי אפשריות שאנחנו רואים היום.
ניצן הורוביץ: יש כמה נקודות מפתח בחוק, ירון עמד עליהן, אני אדגיש את עניין החנויות העצמאיות.
ניצן הורוביץ: מאוד חשוב שתהיינה גם בצד הרשתות חנויות עצמאיות שבהן אפשר יהיה לראות סוגים אחרים של ספרים, כמו למשל ספרי שירה, מחזות, שיהיה יחס אישי של המוכר ללקוח וכו', זה דבר מאוד חשוב.
ניצן הורוביץ: ראינו שחוקים דומים בארצות אחרות הביאו לפריחה מחודשת של החנויות הקטנות וזה דבר שאנחנו צריכים לעודד.
ניצן הורוביץ: אנחנו צריכים לעודד את ההוצאות, לאפשר גם לסופרים חדשים להוציא ולכן גם בהצעת החוק עמדנו על כך שלגבי סופרים חדשים או צעירים אחוז התמלוגים יהיה שונה, כדי בדיוק לעודד את העניין הזה, אבל זה עוד דורש חידוד בוועדה.
ניצן הורוביץ: אני בטוח שנעשה את זה.
ניצן הורוביץ: ובכלל, לכל רואי השחורות אני אומר, וזאת המילה האחרונה, עינת, והחשובה ביותר, החוק אינו אוסר מבצעי מכירות, מעבר לתקופת ההגנה שהיום בהצעת החוק היא 18 חודשים אפשר יהיה למכור את הספרים במבצעים כפי שהחנויות תרצינה.
ניצן הורוביץ: ספר הוא לא שקית חלב, גם ספר של שנה וחצי, שנתיים, שלוש או מאה שנה- - -
קריאה: גם אלפיים.
ניצן הורוביץ: גם אלפיים, כן, התנ"ך או כל ספר אחר, או דוסטוייבסקי או טיל אוילן שפיגל, זה לא משנה, הספר איננו מתיישן ואפשר יהיה לקנות במחירים שווים לכל נפש ספרים חדשים, המחיר הקטלוגי יהיה יותר נמוך מכפי שהוא היום, הרבה יותר נמוך, ואז במחיר של מנת שווארמה ופחית אפשר יהיה לקנות ספר חדש בחנות שיוצא זה עתה, ואפשר יהיה לקנות ספרים במבצעים, ספרים שיצאו לפני שנתיים, אין עם זה שום בעיה, להיפך, הם יהיו יותר זולים, כי היום ה-back list בגלל המחיר הקטלוגי נמכר הרבה יותר גבוה ממה שהוא צריך.
ניצן הורוביץ: לכן אני חושב, וזה לסיום, יושבת הראש, החוק החדש יאזן את שוק הספרים, יאפשר נגישות לשוק מצד כולם ויכניס לחיינו הרבה יותר ספרים שהיום לא נכתבים בגלל חוסר הפניות של הסופרים ושאר היוצרים למעשה הגדול הזה של כתיבת ספרים.
ניצן הורוביץ: לכן אני מברך על הישיבה הזאת, אני מברך על הצעת החוק ובסוף ירון ייתן את כל הקרדיטים וייתן את כל התודות, אז אני משאיר את זה לו ואני רוצה להגיד תודה לירון סדן, כן, תודה לירון סדן, על כל הסיוע שלך והתרומה ואני מקווה שבקרוב כולנו נוכל להתברך בחוק ספרים ובשוק ספרים ראוי לעם הספר.
עינת וילף: בכנסת לא מוחאים כפיים אבל אנחנו היום באווירה ככה יותר פתוחה, אז כמובן שאפשר.
עינת וילף: בדרך כלל בדיוני הוועדות הנוהג הוא שמדבר מוזמן, חבר כנסת, מוזמן, חבר כנסת, אז פרופ' זוהר שביט, בבקשה.
זוהר שביט: תודה.
זוהר שביט: אני גם רוצה לברך על ההחלטה לקיים כאן את הישיבה הראשונה בראשותך, אני חושבת שהיא מבשרת טובות ואני רוצה להכניס לדיון כמה נקודות שהועלו אבל אני חושבת שלא במידה הראויה ולא בחריפות הראויה ואני אתחיל דווקא מהדוגמה שאת נתת, כי היא אפילו הרגיזה אותי.
זוהר שביט: אני לא יודעת מי סופרות הילדים שהופיעו בפנייך, אבל אני מכירה היטב את השוק של ספרות הילדים ואני רוצה לומר לך קטגורית שאולי הם קוראים ספרים שהסופרות דיברו עליהם, אבל הם קוראים בעיקר ספרות זבל ואנחנו לא מצליחים בכלל לחנך אותם לקריאה של ספרות יותר טובה.
זוהר שביט: אני אומרת את זה בצער רב ואני רוצה לומר גם למה זה כל כך חמור בעיניי.
זוהר שביט: אין לי בעיה עם זה שקוראים ספרות זבל ואין לי בעיה עם זה שרואים את האח הגדול- - -
עינת וילף: זו הייתה גלילה רון פדר, אז אני לא חושבת שאפשר להגדיר אותה כ- - -
זוהר שביט: טוב, תרשי לי.
זוהר שביט: אני בכוונה לא הזכרתי את השם ואני רוצה לשמור על כבודם של הסופרים.
זוהר שביט: אין לי בעיה עם זה, יש לי בעיה כשההתחלה והסוף של הקריאה מסתיימות בכך ואני חושבת שהיום בכל החינוך שלנו לאוריינות של ילדים וגם של מבוגרים אנחנו מאבדים את היכולת לקרוא ספרות רצינית, ספרות עיון רצינית, ספרות יפה רצינית, ספרות מתורגמת רצינית, וכשמאבדים את היכולת הזאת אז היד נשלחת מאליה אל האח הגדול ואל הסופרות שאת דיברת עליהן.
זוהר שביט: אז גם פעם קראו חסמב"ה, אבל בצד חסמב"ה קראו את נחום גוטמן.
זוהר שביט: היום תראו לי ילדים שקוראים את נחום גוטמן או את דומיו.
זוהר שביט: אחר כך מתפלאים שמדינת ישראל כל הזמן מידרדרת בבחינות המיצ"ב (מדדי צמיחה בית ספרית), אבל זה כאן, אתם ועדת החינוך, אז תדעו שאם לא מלמדים ילדים לקרוא ולא נותנים להם כלים לקרוא והמדינה יוצאת כמעט מכל התכניות שהכניסו ספרות ילדים הביתה ומכל התכניות שחינכו אותם לקרוא ומכל התכניות שהעשירו אותם, אז אנחנו נלך ונידרדר ואחר כך נעמוד ונגיד 'אוי ואבוי, איך הגענו למצב כל כך נורא בבחינות המיצ"ב'.
זוהר שביט: זה מתחיל כאן, בשאלת היחס לספר, בשאלת המקום של הספר ובשאלת החינוך לקריאת ספרים.