GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס מילר: כי העובד יכול היום לעבוד ברדיו - - -, ומחר הוא יעבור למשהו אחר שיצטרכו.
מיקי מירו: כדי לתת תשובה מדויקת, אני אשמח אם תיתן לי יום-יומיים, ואני אעביר אליך בכתב.
אלכס מילר: בשביל זה באנו לדבר.
אלכס מילר: טוב, לפחות אנחנו רושמים לעצמנו - - -
מיקי מירו: לא, מבחינת המספר של – כי שאלת לגבי תקנים.
חיה בראל: של התקנים.
חיה בראל: מספר התקנים.
אלכס מילר: לפחות בעניין זה אנחנו מקבלים מכם הודעה שלא יהיה שום קיצוץ בעניין זה.
מיקי מירו: חס-ושלום.
אלכס מילר: בי"ת, העניין של הרחבת הנגישות להאזנה לרדיו רק"ע, באותם אזורים שדיברנו עליהם: בצפון ובדרום – שבתחילת שנת 2013 הסוגיה הזאת גם תבוא לטיפול.
אלכס מילר: עד לתחילת שנת 2013 תבוא לטיפול.
אלכס מילר: ובעניין הרחבת התכניות: כמובן שאנחנו מברכים על כל הסוגיה הזאת.
אלכס מילר: אנחנו רק מבקשים שזה לא יהיה על חשבון אותן התכניות, - -
מיקי מירו: - - -
אלכס מילר: - - שנמצאות היום בשיעור האזנה גבוה.
אלכס מילר: ושלא יקרה מצב שיש פה איזושהי פגיעה, מצד אחד; וניסיון להתייעלות, מצד שני, שעוד לא ברור אם נצליח או לא.
אלכס מילר: אבל כמובן שאנחנו מברכים על הרצון שלכם להכניס סוגיות נוספות.
אלכס מילר: אין ספק שגם כמו שאר התחנות בסדר גודל כזה, שנמצאות בפעילות הקשורה לפעילות פרלמנטארית, שבאופן כללי הרדיו עוסק בזה המון.
אלכס מילר: אז מן הראוי - - -.
אלכס מילר: אני מחזק את דבריו של חבר הכנסת אלקין, שיהיה גם מישהו שנמצא פה - - -
מיקי מירו: שיהיה איש קשר.
מיקי מירו: שיהיה פה - - -
אלכס מילר: לא צריך איש קשר.
מיקי מירו: לכתב אני מתכוון.
מיקי מירו: איש קשר למאזינים, לא לכם.
אלכס מילר: איש קשר - - -
זאב אלקין: אנחנו מסתדרים.
זאב אלקין: אין לי תלונות על היכולת לעלות ברדיו רק"ע.
אלכס מילר: בסופו של דבר, אתם יודעים שתחום התקשורת חי בעולם של מי מביא את הבשורה המהירה ביותר, והאקסקלוסיבית ביותר.
אלכס מילר: כמובן שברגע שנמצא אדם כאן הוא מקבל את זה ב-online, ולא אחרי כמה שעות כשכבר הנושא הזה נמצא בכל כלי התקשורת ובחוץ לארץ.
אלכס מילר: אז אני חושב שמבחינת הנגישות, מבחינת החשיפה.
אלכס מילר: כשאתם מסתכלים על אחוזים.
אלכס מילר: כשאתם דנים על נושאים שקשורים לכנסת ולממשלה, מבחינת התוכן היומי שלכם, אז אתם מזהים שיש לכם פה חתך מאד גדול, שיכול להיות שגם שם הכניסה בסוגיות שקשורות לבלעדיות יכולה להיות יעילה.
אלכס מילר: אבל אכן אנחנו מצפים שתהיה כאן – כמו שאמרתם – יותר הרחבה, ולא יהיה שום קיצוץ.
אלכס מילר: וכמובן שכל מי שנמצא מבחינת
אלכס מילר: כם אחראי על עניין התוכן, הוא חייב להיות גם חלק מקביעת מנגנון העבודה לשנה הבאה.
אלכס מילר: כי, בסופו של דבר, הוא צריך להתמודד בתוכן עם מה שקובעים בתקציב.
מיקי מירו: אין פה בכלל ויכוח.
אלכס מילר: אז אנחנו נמשיך לעקוב אחרי הסוגיה הזאת.
אלכס מילר: ואני מקווה מאד שיהיה לכם תקציב מסודר, מתי שהוא.
מיקי מירו: את זה כולנו מקווים.
אלכס מילר: שלא תעבדו אחד חלקי 12.
עינת וילף: אנחנו פותחים ישיבה של ועדת החינוך, התרבות הספורט.
עינת וילף: זוהי ישיבת המשך, שעוסקת במערכת ההשכלה הגבוהה בישראל.
עינת וילף: כמו שציינו בחלק הראשון, המטרה היא לתת כלים לציבור.
עינת וילף: גם כאן זה משודר באתר הוועדה.
עינת וילף: המטרה היא לתת לציבור את הכלים הבסיסיים לדעת מה קורה במערכת ההשכלה הגבוהה, מה המבנה ומהם תהליכי קבלת ההחלטות, כדי לתרום ככל הניתן לדיון הציבורי בנושא.
עינת וילף: אנחנו ממשיכים מאיפה שהפסקנו.
עינת וילף: משה ויגדור, בבקשה.
משה ויגדור: תודה רבה ליושבת-ראש.
משה ויגדור: נמצאים פה היום נציגים נוספים, גם מור"ה – ועד ראשי האוניברסיטאות – שעוד נתייחס לארגון הוולונטרי הזה; ור"מ – ועד ראשי המכללות; יש פה גם נציגות מרמ"ה – המכללות לחינוך; וגם סגן נשיא למו"פ של האוניברסיטה העברית, פרופ' שי ארקין.
משה ויגדור: אנחנו ממשיכים בחלק הנוסף.
משה ויגדור: בפעם הקודמת השלמנו את התיאור הכללי של ההשכלה הגבוהה, את הקצב המהיר שבו המערכת גדלה, את העידן של הנגישות, דיברנו גם על העשור האבוד ועל המשמעויות שלו, וגם על ההסכם הרב-שנתי והתכנית הרב-שנתית שיש לנו כרגע עם האוצר, שמאפשרת החייאה וחידוש והרחבה והתבססות של ההשכלה הגבוהה, כשהדגש בעידן הזה הוא על האיכות.
משה ויגדור: הנושא האחרון שהזכרנו היה מרכזי המצוינות.
משה ויגדור: עכשיו אנחנו נמשיך באספקטים נוספים שמתייחסים לתכנית הרב-שנתית.
משה ויגדור: כפי שרשום למעלה, זה באמת חלק שני.
משה ויגדור: דיברנו בעיקר על קידום ועידוד המצוינות, ועכשיו נדבר על שיפור הנגישות באותם אלמנטים חשובים: מכינות, מיעוטים חרדים.
משה ויגדור: אני אתחיל עם המכינות.
משה ויגדור: מכינות קדם אקדמיות – נתונים כללים משנת תשע"א, השנה הקודמת: 12,500 תלמידים; 13 מכינות באוניברסיטאות מתוך 45 קדם אקדמיות; 19 מכללות מתוקצבות של ות"ת; שמונה מכללות להכשרת עובדי הוראה; יש שלוש מכינות במכללות אקדמיות לא מתוקצבות, ושתיים שלא שייכות בכלל להשכלה גבוהה: "רום-פרט" ו"אופיר", שהן לאוכלוסיות מיוחדות; במכינה הגדולה ביותר יש למעלה מ-1,100 תלמידים, שזה אותו מספר כמו ב-17 הקטנות ביותר.
משה ויגדור: זה אחד הדברים שצריך להידרש אליהם ולעשות בהם שינוי.
משה ויגדור: להוציא מקרים בודדים, אין הכרה הדדית בין-מוסדים במסלולים הייעודיים.
עינת וילף: אתה יכול להסביר את המשפט הזה?
משה ויגדור: כאשר לומדים במכינה מסוימת של אוניברסיטה או מכללה, אפשר להתקבל רק לאותו מוסד.
משה ויגדור: אם יש במקרה לאותו מוסד הסכמים עם מוסדות אחרים או שבתוך ור"מ היו מספר הסכמים, אז אפשר לנוע למכללה אחרת, אבל בדרך כלל אם סטודנט למד במכינה של אוניברסיטת חיפה, קרוב לוודאי שלא יקבלו אותו במקצוע מסוים באוניברסיטת תל-אביב.
משה ויגדור: אין הסדרים, מלבד הסדרים פרטניים.
משה ויגדור: יש פה בעיה גדולה, ותכף נראה את הנתונים.
עינת וילף: שאלה קטנה בהקשר הזה: התקציבים של צה"ל לחיילים משוחררים ודברים שקשורים לזה – זה חלק מהתקציב של - - - ?
משה ויגדור: זה חלק.
משה ויגדור: אני אתן פה תיאור כללי.
משה ויגדור: כל נושא המכינות עלה על הפרק לפני כשנתיים, כאשר בעקבות מכרז זכתה חברה פרטית לתפעל את המכינות.
משה ויגדור: היה רעש גדול בעקבות זה – איך יכול להיות שעושים בעצם הפרטה מהסוג הזה, באמצעות מכרז של טיפול במכינות שנותנות שירות לאוכלוסייה שזאת מבחינתם הזדמנות שנייה וצריך לטפח אותה ולתת לה מענה לצרכים מיוחדים.
משה ויגדור: בעקבות כך הייתה ועדה בראשות יורם אריאב, שמינה שר החינוך ויו"ר המל"ג, גדעון סער.
משה ויגדור: הוועדה הזו ישבה על המדוכה בבניין מל"ג עם נציגים של המכינות והמוסדות והקרן לחיילים משוחררים ומשרד האוצר ומשרד החינוך.
משה ויגדור: היא ישבה כשמונה חודשים, ויצאה עם דוח.
משה ויגדור: מהדוח הזה היו מספר מסקנות: קודם כול שצריך להעביר את כל נושא מכינות ממשרד החינוך לות"ת; צריך לקבוע מערכת שתבטיח הכרה בין-מוסדית; צריך לתת מענה ומעטפות לאוכלוסיות מיוחדות; צריך להבטיח שיש לימודי ליבה, דבר שלא היה לפני כן; צריך להבטיח את רמת המורים; ועוד סדרה שלמה של דברים.
משה ויגדור: בעקבות ההמלצות הללו, הוקמה על ידי ות"ת ועדה בראשות פרופ' פייסל עזאיזה מאוניברסיטה חיפה, שהוא חבר ות"ת.
משה ויגדור: ועדה מקצועית שהתפקיד שלה היה לתרגם את ההמלצות לשפת המעשה, ולומר מה מתוכן ניתן לקבל ומה מתוכן יש בעיה לקבל.
משה ויגדור: לידה עבדה עוד ועדה של מל"ג, בראשות פרופ' משה מאור מהאוניברסיטה העברית, שבדקה את התכנים האקדמיים ודנה בקטע באקדמי.
משה ויגדור: היו פה שני אספקטים: תפעולי ואקדמי; ולכל זה התווסף גם אספקט תקצובי, שנעשה על ידי הצוות המקצועי בות"ת.
משה ויגדור: זה נעשה בעקבות החלטת ממשלה שאנחנו ביקשנו בעקבות דוח אריאב, שאומרת שיהיה צוות עיגון משאבים.
משה ויגדור: ברגע שמעבירים הכול לות"ת ולא מעבירים את התקציבים כי הקרן לחיילים משוחררים לא יכולה להעביר את התקציבים שלה על פי חוק לגורם אחר, צריך שיהיה איזשהו תיאום בין הגופים, ולכן הממשלה קיבלה החלטה על צוות עיגון משאבים, שמנכ"ל מל"ג-ות"ת עומד בראשו, וחברים בו משרד האוצר, משרד החינוך, הקרן לחיילים משוחררים, ומשרד התמ"ת כי הוא גם מפעיל קצת מכינות.
משה ויגדור: ביחד צריכים להגיע למודל תקצוב שיתמרץ את המוסדות ואת המכינות להגיע ליעדים שנקבעו.
עינת וילף: וזה יכלול גם את המכללות להכשרת עובדי הוראה?
משה ויגדור: את כולם.
משה ויגדור: ות"ת יכולה להעביר כסף רק למוסדות מתוקצבים.
משה ויגדור: משרד החינוך ימשיך להעביר כסף, על פי אותו מודל תקצוב שיוסכם, למכללות לחינוך.
עינת וילף: אז יש לי בקשה לשים לב למשהו: הגיעו אליי תלונות מכמה כיוונים על דיווחים כוזבים של נוכחות סטודנטים במכינות.
עינת וילף: בעצם הכסף מגיע מצה"ל ואותו מקום נהנה מהכסף, אבל התלמידים לא לומדים.
עינת וילף: איך נושא כזה למשל ישתנה או יטופל?
משה ויגדור: אני מיד אתייחס.
משה ויגדור: אנחנו מדברים פה על רפורמה גדולה ושלמה שעדיין לא הושלמה.
משה ויגדור: היא אושרה בות"ת ומל"ג אבל לא נכנסה עדיין לתוקף, כי היא מותנית בהבנה עם הקרן לחיילים משוחררים, דבר שנעשה בימים אלה.
משה ויגדור: היום התקציב הכולל של המכינות הוא כ-120 מיליון שקל בשנה.
משה ויגדור: בערך 40 מגיע מות"ת, כ-65 מגיע מהקרן לחיילים משוחררים, וכעשרה מגיע ממשרד החינוך.
משה ויגדור: אלה המקורות העיקריים.
משה ויגדור: לפי מודל התקצוב החדש, שיש בו לימודי ליבה ומבחן אחיד בסוף התקופה, מדובר בתוספת תקציבית די משמעותית: ות"ת תוסיף בין עשרה ל-12 מיליון, משרד החינוך צרך להוסיף בסביבות ארבעה מיליון שקל, ומדובר שהקרן לחיילים משוחררים תוסיף סדר גודל של 25 מיליון שקל.
משה ויגדור: אנחנו מדברים על תוספת משמעותית.
משה ויגדור: יש נכונות בקרן לחיילים משוחררים לעשות את זה, ותכף תראו למה.
משה ויגדור: אני מקווה שבימים הקרובים נשלים את העניין הזה.
עינת וילף: אבל המודל הוא לימודי הליבה, והבחינות בעצם יבטיחו שלא יהיה מצב שמקום מקבל את הכסף - - - ?
משה ויגדור: אמת.
משה ויגדור: שלא יהיה תשלום סתם.
משה ויגדור: גם כל נושא האחריות עובר שינוי מבחינת האחריות של המוסדות.
משה ויגדור: הגרף שלפני
משה ויגדור: כם מאפשר לראות את ההתפתחות של מספר תלמידי המכינות ומספר התלמידים, כאשר האדום מראה את אלה שממשיכים בלימודים אקדמיים.
משה ויגדור: אם מביטים על הגרף הזה, אז מיד עולה השאלה האם ההשקעה הזאת טובה ונכונה, והתשובה היא כנראה שלא.
משה ויגדור: יש בעיה: רק חצי, ואפילו קצת פחות, מכלל התלמידים ממשיכים ללמוד לימודים אקדמיים.
משה ויגדור: הרי מטרת המכינה היא להכשיר אותם ללימודים אקדמיים.
יהודית גידלי: אתה רוצה להגיד שבשלוש השנים האחרונות אף אחד לא המשיך?
משה ויגדור: אלה נתונים חסרים.
משה ויגדור: מיד יהיו פה הנתונים המלאים.
משה ויגדור: אנחנו סופרים שלוש שנים במצטבר.
משה ויגדור: הטבלה הזאת מסבירה בצורה מאוד טובה את המצב באוניברסיטאות.
משה ויגדור: אנחנו ספרנו מבין אלה שמסיימים מכינה כמה נכנסים תוך שנה, כמה תוך שנתיים, וכמה ותוך שלוש.
משה ויגדור: כי לפעמים רוצים לעשות הפסקה אחרי המכינה כדי לאסוף כסף, לעבוד או לעשות דברים נוספים.
משה ויגדור: אז עשינו את הבדיקה הזאת מנתונים של הלמ"ס.
משה ויגדור: זה במצטבר כמובן.
משה ויגדור: לגבי מכינות באוניברסיטאות – עד שנה מיום סיום המכינה 45% ימשיכו ללמוד, עד שנתיים 57% במצטבר, ועד שלוש שנים 61%.
משה ויגדור: זאת אומרת קרוב לוודאי ש-39% מאלו שלמדו במכינות באוניברסיטאות לא ימשיכו בלימודים אקדמיים.
משה ויגדור: זה לפי תעודות זהות, כך שלא יכול להיות שהם ברחו למקום אחר.
משה ויגדור: לגבי המכללות האקדמיות הכלליות – 24% מתום שנה ראשונה, 33% אחר כך, 39% מגיעים בסוף התקופה.
משה ויגדור: במכללות לחינוך זה עוד גרוע יותר: 12%, 23%, ו-29%.
משה ויגדור: בממוצע הכללי – 46%.
משה ויגדור: זה אומר שבסך הכול פחות מחצי ממי שנכנס למכינות ולומד בהם, ממשיך ללימודים גבוהים.
משה ויגדור: אחת הסיבות לכך, וזה יעלה מתוך הדוח של אריאב, היא שאין הכרה בין המוסדות.
משה ויגדור: זאת אומרת, כאשר מישהו מסיים מכינה ורוצה ללמוד אבל לא מתקבל באותו מוסד ורוצה ללמוד במוסד אחר – לא יכירו לו.
משה ויגדור: בעיקר כשבחלק מהמכינות, במכינות הייעודיות, הציונים משמשים במקום תעודת בגרות.
משה ויגדור: זאת אומרת שאי אפשר לעבור אם זה לא מקום אחר.
משה ויגדור: זה בגלל שכל אחד עם הרמה שלו, ואין סטנדרטיזציה.
משה ויגדור: בנוסף, במשך השנים נפתחו מכינות בלי תכנון רב אלא לפי צרכים ולחצים שהיו.
משה ויגדור: גם תכף תראו שמספר התלמידים במכינה הגדולה ביותר, המכללה לחינוך לוינסקי, זה כמו 17 המכינות הקטנות ביותר.
משה ויגדור: לפעמים יש 40 או 50 תלמידים במכינה, ואי אפשר ליצור מסה קריטית אקדמית עם כמות כזאת של תלמידים.
משה ויגדור: מה שכן, במסלולים הייעודיים, למעלה מ-80% ממשיכים ללימודי תואר ראשון.
משה ויגדור: זאת אומרת שצריך לחזק את המסלולים הייעודיים – את המסלולים ללימודי הנדסה ומסלולים ללימודי מדעים אחרים.
משה ויגדור: דברים שמיועדים – ימשיכו ללמוד בהם.
עינת וילף: אז מה בכלל ההסבר של המסלולים?
עינת וילף: האם זו דרך של אנשים להשיג בגרות ואז ללכת לעולם העבודה?
עינת וילף: או להשיג שווה-בגרות?
משה ויגדור: או שעוזבים באמצע.
משה ויגדור: זה לא ברור, קשה לראות את זה.
משה ויגדור: אפשר לראות רק את הנתונים, משום שלא נעשה סקר בקרב אלה שלא המשיכו למה הם לא המשיכו.
משה ויגדור: אנחנו התבססנו על הנתונים, והנתונים מראים איפה יש הצלחה רבה יחסית, מראים שיש בעיה כללית ומראים את מגוון המסלולים.
משה ויגדור: אני לא נכנסתי לעומק.
משה ויגדור: בסך הכול מצאנו שהיו 18 מסלולם, שזה מוגזם – לא צריך כל כך הרבה מסלולים.
משה ויגדור: הרפורמה במכינות גם מקטינה מאוד את מספר המסלולים ומאוד ממקדת את זה במקום לפזר את זה לכל מיני ביקושים שונים, שבסופו של דבר לא נתנו את התוצר.
משה ויגדור: אני ממשיך הלאה.
משה ויגדור: מה היעדים למערך המכינות?
משה ויגדור: זה חשוב משום שזה דבר שממש עולה על הפרק בימים אלה.
משה ויגדור: בהנחה שנגיע להבנה עם הקרן לחיילים משוחררים, הוא אמור להיות מופעל לקראת שנת הלימודים הבאה.
משה ויגדור: כבר העברנו את התכנית שאושרה במל"ג-ות"ת להערות של כל המוסדות, ואנחנו מקווים שנצליח להפעיל את זה.
משה ויגדור: מטרת המכינות, כפי שאמרתי, היא מתן הזדמנות שנייה לכניסה להשכלה גבוהה.
משה ויגדור: מדד הצלחה מרכזי שקבענו הוא העלאת אחוז הממשיכים להשכלה גבוהה מבין תלמידי המכינות.
משה ויגדור: לצורך כך נקבעו יעדים: שיפור איכות הלימודים, השגת הכרה בין-מוסדית, ודגש על שילוב אוכלוסיות מיוחדות.
משה ויגדור: איך עושים את זה?
משה ויגדור: אלה הצעדים העיקריים: המכינות יהיו באחריות מוסד אקדמי.
משה ויגדור: זה לא היה בעבר – בעבר המוסדות ניהלו את המכינות, אבל זה לא היה ממש באחריות אקדמית פדגוגית שלהם.
משה ויגדור: בעבר היה בעיקר את העמותה לקידום החינוך, שהיא זו שניהלה את זה במשך שנים – היא הייתה אחראית, היא בדקה את האקדמיה, את הפדגוגיה.
משה ויגדור: אנחנו הגענו למסקנה שות"ת-מל"ג לא יעשו את זה – הם יהיו רק מלמעלה.
משה ויגדור: הם הרגולטור, הם המתקצב, אבל מי שצריך להיות אחראי על כל מכינה זה המוסד שבו זה נעשה.
משה ויגדור: לכל מוסד תהיה אחריות מלאה על התפעול, וקיום המכינות יהיו בקמפוס ראשי בלבד, כי אנחנו לא רוצים שמכינות יהיו בכל מיני מקומות מרוחקים כי אז אין קשר לספרייה ולא נהנים מהתשתית האקדמית וכולי.
משה ויגדור: בנוסף, קבענו שיהיו שלושה מסלולים בלבד: ייעודי, קדם ייעודי ובגרותי.
משה ויגדור: הקדם ייעודי הוא קצר.
משה ויגדור: בייעודי יש סינון שמכניסים לתוכו, ולכן הקדם ייעודי מכין לייעודי.
משה ויגדור: ויש גם מסלול בגרותי, למי שרוצה להשלים תעודת בגרות.
משה ויגדור: במסלול הייעודי יתווספו מבחנים אחידים, דבר שלא היה בעבר, שיתקיימו במועד אחיד בכל המכינות.
משה ויגדור: זאת אומרת שיהיה מבחן אחיד במכינות, דבר שיבטיח את האמינות שלהן ואת היכולות לעשות את ההכרה הבין-מוסדית.
עינת וילף: ומי אחראי על המבחנים האלה?
משה ויגדור: אנחנו במל"ג נעשה מערכת.
משה ויגדור: לא נבנה בעצמנו, אלא נעשה מיקור חוץ שיעשה את המבחנים בצורה אמינה ומסודרת.
משה ויגדור: תעודת סיום מסלול ייעודי וציוני מבחנים אחידים יאפשרו קבלה ללימודים אקדמיים במקום תעודת בגרות, יחד עם הפסיכומטרי כמובן.
עינת וילף: או תעודת בגרות או זה?
משה ויגדור: או תעודת בגרות או הציונים האלה.
משה ויגדור: תוכני המסלולים הייעודים ותוכני המבחנים האחידים ייקבעו על ידי ועדת מומחים עליונה וחמש ועדות מומחים תחומיות של מל"ג.
משה ויגדור: יש ועדות כאלה לתחומים השונים.
משה ויגדור: כשתושג הכרה הדדית, יהיה צמצום הדרגתי של המסלול הבגרותי.
משה ויגדור: זו תהיה ממש מכינה אמתית ללימודים אקדמיים.
עינת וילף: כלומר, לאורך זמן המטרה היא בכלל שלא יהיה בגרותי?
משה ויגדור: יהיה, אבל קטן יותר.
משה ויגדור: אנחנו נשקיע יותר מאמצים ומשאבים במסלולים הייעודיים.
משה ויגדור: הם ממש מכינים, כי הם נותנים לסטודנט הפוטנציאלי להתכונן, לעשות את הקדם ייעודי אם צריך , לעשות את הייעודי, ואחר כך להמשיך למה שהוא באמת ללמוד.
עינת וילף: המשמעות של מסלול ייעודי היא שאדם יודע כבר שהוא הולך להנדסה, רפואה או תחום הומאני?
משה ויגדור: הוא יכול להגדיר תחום כללי, או משהו ספציפי שנופל בתוך קלסתר של דברים.
משה ויגדור: פרופיל אקדמי זה משהו חשוב ביותר, כי הדבר הראשוני שמבטיח את הרמה זה המורים.
משה ויגדור: המורים במכינות יהיו בעלי תואר שני לפחות.
משה ויגדור: מצאנו שבהרבה מכינות המורים הם סטודנטים או כל מיני דברים משונים.
משה ויגדור: על התואר הראשון והשני להיות בתחום שאותו הם מלמדים – מי שמלמד מתמטיקה לא יהיה בעל תואר שני במדעי הרוח, הוא צריך לבוא מהתחום.
משה ויגדור: ניתן להמשיך להעסיק מורים קיימים בעלי תואר ראשון – אנחנו מאפשרים תקופת מעבר – עד 15%.
משה ויגדור: יצטרכו לעבור פה שינוי, שיש לו גם משמעויות של עלויות.
עינת וילף: אבל הם לא חייבים להיות סגל אקדמי?
עינת וילף: הם יכולים להיות מורים של משרד החינוך?
משה ויגדור: אלה סידורים בתוך האוניברסיטה.
משה ויגדור: האם הם מסלול מקביל, האם הם מסלול נפרד, האם הם מורים מהחוץ – מה שתחליט האוניברסיטה, כי זה זו אחריותה.
משה ויגדור: אבל הם חייבים להיות בעלי תואר ראשון ושני.
עינת וילף: אבל הם יוכלו להיות מורים של משרד החינוך?
משה ויגדור: הם יצטרכו להיות בעלי מינוי במוסד האקדמי שבו הם נמצאים – או כמורים מהחוץ, או במסלול מקביל, או כסגל זוטר, או ככל דבר אחר שיחליט במוסד האקדמי.
משה ויגדור: אבל הוא חייב להיות בעל מינוי אקדמי – זו הדרך של המוסד להפעיל את האחריות שלו מבחינה אקדמית ופדגוגית: הם עובדים שלו והם מינוי אקדמי שלו למכינה.
משה ויגדור: אני עובר לשקף הבא: גודל המכינה.
משה ויגדור: הגודל המינימאלי למכינה הוא 150 תלמידים.
משה ויגדור: היום יש 17 מכינות שלא עומדות בדרישות האלה.
משה ויגדור: מבנה ועדות ניהול ותפעול – צריך מערכת ניהול.
משה ויגדור: יש ועדת היגוי ותיאום משאבים, כפי שקבעה הממשלה.
משה ויגדור: לקחנו אותה והפכנו אותה לוועדת ההיגוי של כל מערך המכינות.
משה ויגדור: היא תפעל תחת המטרייה של ות"ת-מל"ג.
משה ויגדור: תהיה ועדת מומחים עליונה במינוי מל"ג, ויהיו ועדות מומחים תחומיות של מל"ג במתמטיקה, אנגלית, כתיבה וקריאה מדעית, פיזיקה וכימיה.
משה ויגדור: כל זה מבטיח להעלות את הרמה של המכינות ולעשות אתן ברמה אחידה.
משה ויגדור: דבר נוסף: האחדת שכר לימוד והסדרתו.
משה ויגדור: זה חלק מהעניין התקציבי, שאני לא אעלה אותו פה.
משה ויגדור: אפשר לעשות דיון בנפרד על המודל התקציבי, כרגע אין לו חשיבות.
משה ויגדור: אבל דבר שכן חשוב לציין: שילוב אוכלוסיות מיוחדות, שזה טיפול בשלוש אוכלוסיות – חרדים, מיעוטים ויוצאי אתיופיה.
משה ויגדור: יש קשיים שעלולים לעמוד בפני האוכלוסיות האלה, וצריך לתת מעטפת סיוע ייעודית על פי צורכי כל אוכלוסיה.
משה ויגדור: בכך סיימנו את נושא המכינות.
יהודית גידלי: משה, לפני שבועיים דיברנו על לקויי למידה.
עינת וילף: על "רום-פרט"
משה ויגדור: "רום-פרט" צריך לבוא לדיון אתנו.
משה ויגדור: עם "רום-פרט" יש סוגיה שצריך לפתור אותה.
משה ויגדור: ברגע שקבענו שכל המכינות צריכות להיות במטרייה של מוסד אקדמי, אז צריך למצוא פתרון ל"רום-פרט" ול"אופיר".
משה ויגדור: אלה שתי מכינות שאנחנו כרגע בדיאלוג אתן.
משה ויגדור: אף אחת מהן לא הולכת להיסגר.
משה ויגדור: גם אישרנו לפתוח את השנה הזאת, שמשמעותה היא שנתיים, כי הם עובדים במסלול של שנתיים.
משה ויגדור: לא סוגרים שום דבר, אבל צריך להבטיח שהמערכת תפעל בצורה מושכלת, שיש בקרה אקדמית ושדברים לא עומדים באוויר.
משה ויגדור: הרי אף אחד לא ידע מה נעשה במכינה אם לא יהיה שם מוסד אקדמי.
משה ויגדור: אנחנו לא הולכים לפקח באופן ישיר, ואנחנו לא צריכים מוסד כמו "מרמנת" שילך ויפקח, מה גם שהוא לא בודק אקדמית אלא רק סופר ראשים ועושה עבודות מנהליות, שאמנם הן מאוד חשובות אבל לא בעניין האקדמי.
משה ויגדור: אני חושב שבזה סיימנו את הנושא של המכינות, למעט מודל התקצוב, שאני רוצה להגיד עליו רק כמה מילים בלי להיכנס לפירוט.
משה ויגדור: מצאנו שנושא המכינות פרוץ לגמרי מבחינה תקציבית – כל מוסד גבה כמה שנראה לו.
משה ויגדור: היו מכינות שגבו 16 אלף שקל, היו מכינות שגבו עשרת-אלפים שקל, היו מכינות שחישבו לפי שני סמסטרים, שלושה סמסטרים – ג'ונגל מוחלט.
משה ויגדור: הקרן לחיילים משוחררים השתתפה בדמי קיום לזכאי הקרן שהם בוגרי צבא או שירות לאומי שלמדו בכל המוסדות, ות"ת השתתפה בחלק מהתשלומים במוסדות המתוקצבים, והיה בלגן שלם לגבי מי משלם ואיפה.
משה ויגדור: למשל, את שכר הלימוד של זכאי הקרן של המכינות במכללות שילמה הקרן, אבל היא הייתה מכונה לשלם רק עד עשרת-אלפים, ולכן ות"ת השלימה עוד 400 שקל.
משה ויגדור: כלומר, הייתה התחשבנות מאוד מסובכת.
משה ויגדור: אנחנו הולכים לפשט את זה: יהיה תשלום אחיד, שיועבר מות"ת עבור שכר לימוד לכלל המכינות.
יהודית גידלי: והוא כמה?
משה ויגדור: נדמה לי שהגובה שנקבע הוא 13 אלף שקל.
משה ויגדור: אין לי פה את המספרים.
משה ויגדור: זה סכום אחיד, שמצאנו שהוא הנכון.
משה ויגדור: תהיה השתתפות של הקרן לחיילים משוחררים בתשלום לכל הזכאים שלה.
משה ויגדור: משרד החינוך יעביר את התשלומים שלו למכללות לחינוך.
משה ויגדור: מי שלא זכאי לקרן אבל ראוי לסיוע יקבל כסף באמצעות ות"ת.
משה ויגדור: מדובר באוכלוסייה ערבית ואוכלוסייה חרדית שלא שירתה.
משה ויגדור: מעבר לזה, יש גם מודל תמרוץ: מוסדות שיעמדו ביעדים שקבענו יקבלו תוספות שיאפשרו להם לעמוד טוב יותר ביעדים.
משה ויגדור: זאת אומרת, מוסד שלא יעמוד ביעדים – שלא תהיה בו הכרה בין-מוסדית, שלא ישים את המורים הנכונים, שלא יאמץ את התכנים – יקבל רק את התשלום עבור שכר הלימוד.
משה ויגדור: לפי דעתי מוסד כזה לא יכול לקיים מזה את המכינה, ולכן הוא יצטרך להשתפר כדי לקבל את התמרוץ שלנו.
משה ויגדור: בכלל, כפי שתיארתי בישיבה הקודמת, ות"ת עובדת על פי מודל תפוקות – לא על פי כמה עולה אלא על פי כמה נותנים – וכתוצאה מזה היא מתמרצת על מנת להגיע לאותם יעדים.
עינת וילף: האם אתם בדקתם או בודקים שמודל התמרוץ שלכם לא ייצור מצב כמו למשל זה: למכינה יהיה כדאי לא לעמוד ביעדים, אבל כן כדאי להכניס את כולם.
עינת וילף: כלומר, מצדה שרק עשרה אחוז ימשיכו לאוניברסיטה, אבל כסף היא מקבלת, וזו דרך לתגמל את הסגל הזוטר ודברים כאלה.
עינת וילף: כלומר, האם בודקים שנקודת האיזון היא כזאת שברור שיותר כדאי לה לעמוד ביעדים מאשר ללכת למודל שכולם יבואו והעיקר שייכנס כסף?
משה ויגדור: פה החשיבות למה זה צריך להיות תחת המוסדות להשכלה גבוהה, שהם כולם תחת הרגולציה של מל"ג, והמתוקצבות גם של ות"ת.
משה ויגדור: כי ברגע שהכול כפוף דבר כזה לא יכול להיות, משום שהיא לא תהיה במערכת ההכרה הבין-מוסדית.
משה ויגדור: בנוסף, ועדת ההיגוי תידרש לעניין הזה, והיא אולי תחליט שהיא סוגרת אותה, משום שיש אחריות של המוסד לעמוד ברמה אקדמית ופדגוגית שתקבע ועדת המומחים של מל"ג.
משה ויגדור: אנחנו חושבים שהעניין הזה די סגור מכל הצדדים.
משה ויגדור: הוא שינוי גדול מאוד, וההפעלה שלו תצטרך להיות הדרגתית.
משה ויגדור: אנחנו רוצים להפעיל אותו כבר בשנת הלימודים הבאה.
משה ויגדור: כפי שאמרתי, לפני עשרה ימים העברנו לכל המוסדות להשכלה הגבוהה – המתוקצבים והלא מתוקצבים – את המודל ואת המתווה ואת היעדים, כדי שיעירו הערות לפני שאנחנו נכנסים להפעלה.
משה ויגדור: הם ביקשו ארכה, כי זה דבר כבד.
משה ויגדור: נתנו ארכה עד 10 ביולי, ואנחנו מתכוונים להביא את הכול – עם ההערות או בלי ההערות – ב-25 ביולי למל"ג, כי אנחנו רוצים להיות כבר בספטמבר מוכנים עם העניין הזה, כי זה דורש הרבה הכנות.
עינת וילף: אז קודם כל אני מבקשת שכשיהיה את המסמך השלם הוא יישלח אלינו לוועדה.
משה ויגדור: דיברנו עד עכשיו על המכינות, ואני אעבור עכשיו למיעוטים.
משה ויגדור: שיפור הנגישות למיעוטים – בטבלה הגדולה שהייתה בהצגה הקודמת, אחד מהיעדים של התכנית הרב-שנתית היה הגדלת ההנגשה למיעוטים וחרדים.
משה ויגדור: לצורך כך יועדו תקציבים מיוחדים, גם למכינות, גם לסיוע וגם לליווי, ועובדה תכנית שאומצה על ידי ות"ת ומל"ג, של הקמת מרכזים חרדיים ליד המוסדות השכלה גבוהה, מעין סוג של קול קורא, עם תקצוב.
משה ויגדור: נקבע שכשיש רמה מסוימת של תקצוב, המרכז יהיה ממש בסמוך למוסד להשכלה גבוהה, אבל בבניין נפרד, כי צריך ללמד שם בנפרד נשים וגברים.
משה ויגדור: אם זה רבע שעה נסיעה אז זה רק שני שלישים מהתמרוץ, ואם זה רחוק יותר אז זה רק שליש מהתמרוץ, ואם זה רחוק מדי אז שום תמרוץ.
משה ויגדור: כי החשיבה היא שצריך להבטיח שהאוכלוסיות האלה יקבלו את הרמה הגבוהה ביותר, ולא יהיו במערכת שנותנת להם תעודה שבסוף אין מה לעשות אתה.
משה ויגדור: אחת הסוגיות שעלו בשנים האחרונות במל"ג הייתה האם כל הלימודים האקדמיים שמוצעים הם ברמה נאותה והאם לא נוצר מצב שחלק מהבוגרים החרדים לא מסוגלים למצוא עבודה בגלל שיש תדמית לא טובה לאותה תעודה שהם קיבלו.
משה ויגדור: לכן מוכרחים להבטיח שתהיה רמה גבוהה.
משה ויגדור: אז זה לגבי החרדים ולגבי המיעוטים.
משה ויגדור: זה כולל עבודות רבות עם הג'וינט, עם הנגשה ועם out reach – הגעה לכפרים – על מנת להראות להם מה האפשרויות.
משה ויגדור: בתוך זה יש גם תקצוב מיוחד.
משה ויגדור: עכשיו אעבור לדבר ביתר פירוט על האוכלוסייה של המיעוטים.
משה ויגדור: יש ועדה מיוחד שהוקמה בות"ת והיא בודקת ועוקבת אחרי התכנית.
משה ויגדור: בראשה עומד חבר ות"ת פייסל עזאיזה.
משה ויגדור: קודם כול מצאנו שבמערכת החינוך הפורמאלית שיעור הזכאות לבגרות הוא נמוך יחסית לאוכלוסייה היהודית.
משה ויגדור: בפסיכומטרי יש חסם לכניסה ללימודים, למרות שעשו במרכז לבחינות והערכה הרבה מאוד עבודה - - -
עינת וילף: למה הוא חסם?
עינת וילף: פסיכומטרי דווקא אמור להיות הכי פשוט.
משה ויגדור: כן, אבל יש בעיה של שפה: העברית לא מספיק טובה, והערבית לא מספיק טובה משום שמערכת הלימוד היא מערכת לימוד שיש בה ערבית מדוברת וערבית ספרותית.
עינת וילף: אם להיות קשה לרגע, בסוף הם צריכים ללמוד באוניברסיטה בישראל בעברית וצריכים לעבוד בישראל בעברית.
עינת וילף: כלומר, יש איזשהו שלב שבו אם אתה לא יודע את השפה, אתה צריך להתמודד עם זה.
עינת וילף: יש גבול עד כמה אתה מגלה הבנה לזה שאדם לא יודע את השפה.
עינת וילף: אז אם בפסיכומטרי מתברר שלא יודעים את השפה העברית – זה אכן הציון.
משה ויגדור: ראשית, השורה הבאה מדברת על פער ידע בעברית ואנגלית.
משה ויגדור: גם אנגלית היא בעיה.
משה ויגדור: בסופו של דבר הסטודנט שבא מהכפר הערבי מתמודד עם ארבע שפות שהוא צריך לתת להם תשובה: עברית, ערבית מדוברת, ערבית ספרותית, ואנגלית.
משה ויגדור: זאת אומרת שהוא בא עם נתונים יותר סבוכים מאשר צעיר ישראלי יהודי.
משה ויגדור: אגב, לכן גם נותנים יותר זמן בבחינות.
משה ויגדור: מהסיבה הזאת אין להם מספיק הכשרה, ורואים שיש במכינות מעט מדי סטודנטים שבאים מקרב המיעוטים.
משה ויגדור: צריך להגביר את נושא המכינות ואת נושא ההכנה.
משה ויגדור: ברור שצריך לעבור רף מסוים – אי אפשר להסכים ולקבל בלי שעוברים את אותו רף בעברית ובאנגלית בבחינה הפסיכומטרית.
עינת וילף: לפחות ביציאה מהמכינה.
משה ויגדור: לכן, ברגע שיהיו מכינות.
משה ויגדור: .. היום יש בעיה במכינות: המכינה נתפסת בציבור הערבי כדבר שיש עליו סטיגמה של נחיתות ושל בעייתיות, וולכן יש מיעוט משתתפים במכינות הקדם אקדמיות באוכלוסייה הערבית.
משה ויגדור: התחלנו עכשיו פיילוט של שש מכינות, במטרה ללמוד מה יאפשר לאוכלוסיית המיעוטים להצטרף למכינות.
משה ויגדור: אנחנו הולכים לעשות את זה מתל-חי בצפון עד ספיר בדרום.
משה ויגדור: יש כל מיני ניסיונות: ניסיון של מכינה מעורבת, מכינה ערבית בלבד, מכינה שיש בה תגמול מלא, מכינה שי שבה תגמול חלקי, מכינה שהלינה היא ליד המכינה ומכינה שיש הסעות.