GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נתן בביוף: יש פה דבר שמטריד, והמציע צריך לתת את הדעת עליו: הרי אין פה הגבלה של רשויות.
נתן בביוף: אמנם, מדובר על כך שבודקים את השנה שעברה, אם יש יתרת הכנסות אז לוקחים את היתרה ומזה לוקחים 10%.
נתן בביוף: אבל אנחנו יודעים שיש, מה שנקרא: מגמה של רשויות, שאנחנו יודעים שהרשות הולכת לעברי פי-פחת.
נתן בביוף: היא עכשיו מדרדרת.
נתן בביוף: נכון שבשנה הזאת יש לה יתרה, אבל אנחנו יודעים שהיא לא מפתחת, ולא משקיעה ולא מנהלת את מה שצריך בניהול תקין.
נתן בביוף: משרד הפנים יודע את זה.
נתן בביוף: ואמנם, לתוך החוק היא נכנסת.
נתן בביוף: אז איפה המנגנון?
נתן בביוף: ופה, באופן אמיתי, אנחנו צריכים להוציא חוק טוב מתחת ידינו – איפה המנגנון שפה יכול להגיד: לכם אנחנו לא מאשרים כי יש בעיה.
נתן בביוף: אמנם, כרגע אתם נכנסים לקריטריונים, אבל מחר, בעוד שנה, אנחנו עוזרים לכם להידרדר.
יוסי נשרי: - - - אם אין כסף לפיתוח, אז לא מקבלים כסף.
יוסי נשרי: רק אחרי שהשקיעו.
יריב לוין: יש לי שאלה: איך היא יכולה להיכנס אם היא לא ביצעה את - - -
יוסי נשרי: את התשתיות שהיא מחויבת - - -
נתן בביוף: לא, היא ביצעה, נשאר לה מהיתרה.
נתן בביוף: בשנה שעברה היא ביצעה.
נתן בביוף: בשנה שעברה היתה לה תכנית גדולה, והיא גבתה המון.
נתן בביוף: בשנה הזאת היא ביצעה את הכול.
נתן בביוף: אבל אנחנו יודעים שבמסלול של חמש שנים הרשות הולכת ומדרדרת, ויש כאלה מקרים.
נתן בביוף: אנחנו פה נותנים בחוק לגיטימציה להמשיך לקחת כספים לדבר שאנחנו לא היינו רוצים שזה ימשיך לקרות.
נתן בביוף: אז איפה מנגנון הבלימה?
יריב לוין: אבל יכול לקחת רק 10% מהעודף שנשאר לו, בהנחה שהוא ביצע את כל מה שהוא צריך לבצע.
קריאה: - - - מהשוטף.
יריב לוין: הוא לא יכול.
נתן בביוף: 10%
יריב לוין: 10% מהעודף.
נתן בביוף: אני רק אומר שיש פה עניין שצריך לתת את הדעת עליו.
נתן בביוף: אולי צריך לחשוב על מנגנון אחר.
נתן בביוף: אולי צריך לחשוב על איזה מנגנון פיקוח ובקרה יותר הדוק.
נתן בביוף: אבל אני אומר שבין העמדה של המציע לבין העמדה של משרד האוצר, צריך לחשוב על משהו שימנע מאיתנו לעמוד בפני מצב שאנחנו מאשרים לרשות בעייתית את הלגיטימציה המאוד - - -
יוסי נשרי: אבל - - - צריך את האישור שלך בסוף.
יוסי נשרי: בטח שיש לך.
יריב לוין: אבל אתה צריך לתת אישור שאין בשימוש בכספים אלה משום פגיעה ביכולת הרשות לממן את הוצאות הפיתוח, הצפויות והנדרשות, בחמש השנים שלאחר מתן האישור.
יריב לוין: יש לך את זה פה.
יאיר פינס: איזו דרך אובייקטיבית יש לתת כזאת חוות-דעת?
יוסי נשרי: אתה גם מפקח - - -
יאיר פינס: אין שום דרך אובייקטיבית לבחון מה צריך הפיתוח של הרשות - - -
אבנר בן-גרא: תוציא לנו כמו מפעל הפיס, בכל שנה, מה אנחנו יכולים להוציא.
יריב לוין: אין שום בעיה לאמוד.
יריב לוין: מה הוא לא יודע לאמוד את זה.
יאיר פינס: הוא לא יודע.
יריב לוין: בטח שהוא יודע לאמוד את זה.
יאיר פינס: - - - 197 - - -
יאיר פינס: הוא לא יכול לדעת - - -
יריב לוין: הוא יכול לדעת - - -
יוסי נשרי: באישור השר.
יריב לוין: יש אישור שר.
יוסי נשרי: יש לו את הרגולטור – משרד הפנים –יאשר לו או לא יאשר לו.
קריאה: אם יש בעיה.
קריאה: אם זו רשות - - -
אלכס מילר: תודה, רבותיי.
מירב ישראלי: "בחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965, בתוספת השלישית, בסעיף 13, האמור בו יסומן "(א)", ואחריו יבוא: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), הרשות המקומית רשאית, מדי שנת כספים, להשתמש בכספים מתוך יתרת ההכנסות לטובת השקעה בחינוך, לפי החלטת המועצה ברוב חבריה ובאישור השר, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
מירב ישראלי: הסכום לא יעלה על 10% מיתרת ההכנסות או על מכפלה של 75 שקלים חדשים במספר התלמידים הלומדים במוסדות החינוך ברשות המקומית, לפי הנמוך.
מירב ישראלי: הכספים יוחזקו בחשבון בנק נפרד של הרשות המקומית שייועד אך ורק למטרה זו, והם לא ישמשו אלא להשקעה בחינוך כאמור בסעיף קטן זה".
אלכס מילר: הערות, רבותיי.
יאיר פינס: קודם-כל, בסעיף 1(ב) – אחרי "על אף האמור בסעיף קטן (א) - - -", במקום "רשויות מקומיות", אנחנו רוצים שייכתב: רשות מקומית אשר הוכרזה כרשות איתנה.
אלכס מילר: אוקיי, תגישו את זה כהסתייגות.
אלכס מילר: יש לכם הסתייגות?
אלכס מילר: חתומה על-ידי השר?
אלכס מילר: אפשר להגיש לנו את זה?
יאיר פינס: אני יכול להגיש את זה עוד מעט?
אלכס מילר: בסדר, המציע לא מסכים לשינוי.
אלכס מילר: אז זה לא משנה.
יריב לוין: לא מסכים.
מירב ישראלי: (3) "הוגשו לשר האישורים האלה: (א) אישור בכתב מאת ראש הרשות המקומית או מי שהוא הסמיכו לכך כי אין גירעון בתקציב בלתי רגיל המנוהל ברשות המקומית באותה שנת כספים, וכי בשימוש בכספים מתוך יתרת ההכנסות לא יהיה כדי להביא לידי גירעון כאמור.
מירב ישראלי: (ב) אישור בכתב מאת גזבר הרשות המקומית ומהנדס הרשות המקומית כי אין בשימוש בכספים מתוך יתרת ההכנסות משום פגיעה ביכולתה של הרשות לממן, בשנה שבה ניתן האישור ובחמש השנים - - -" – זה אולי בתשובה מסוימת למה שנאמר פה קודם – " - - -שלאחר מכן, את כל ההוצאות כאמור בסעיף קטן (א).
מירב ישראלי: (ג) אישור בכתב מאת ראש הרשות המקומית או מי שהוא הסמיכו לכך, כי לשם השקעה בחינוך נדרש שימוש בכספים מתוך יתרת ההכנסות".
מירב ישראלי: אני מזכירה שבישיבה הקודמת התלבטנו לגבי מה בדיוק הסמכות של השר, ועלה הנושא הזה.
מירב ישראלי: זה גם מתקשר למה שעורך הדין נתן בביוף אמר עכשיו.
מירב ישראלי: השאלה היא האם אנחנו צריכים להגיד שהשר שוכנע בדברים מסוימים, ויכול להיות – לאור מה שנאמר כאן – שאולי צריך להיות לשר שיקול דעת נוסף אם יתקיימו נסיבות מיוחדות או משהו כזה, בעקבות מה שהוא אמר.
יריב לוין: זה לא מפריע לי.
יריב לוין: מבחינתי, שלשר הפנים תהיה סמכות.
יריב לוין: דרך המלך צריכה להיות שזה מאושר.
יריב לוין: שתהיה לו סמכות במקרים חריגים - - -
מירב ישראלי: חריגים, כמו שתיארת.
יריב לוין: אני לא חושב שיש עם זה בעיה.
יריב לוין: אני גם לא רואה את זה קורה.
מירב ישראלי: פשוט אם יש איזו קטסטרופה שלא נכנסת פה.
יוסי נשרי: גם לי אין בעיה.
נתן בביוף: מעבר לכך, לגבי מיהות נותני האישורים: כתוב בסעיף אל"ף שיתקבל אישור מאת ראש הרשות המקומית, שאין בה גירעון בתקציב הבלתי רגיל.
נתן בביוף: וגימ"ל, אישור בכתב מאת ראש הרשות המקומית.
נתן בביוף: אנחנו מציעים להחליף את: במקום "ראש הרשות המקומית", יובאו בעלי התפקידים הסטטוטוריים האחראים על אותו עניין: באל"ף, אישור בכתב מאת גזבר הרשות המקומית, כי הגזבר הוא התפקיד הסטאטוטורי האחראי על ענייניה הכספיים של העירייה לפי סעיף 170ג(2) לפקודת העיריות.
נתן בביוף: הוא המתאים והנכון לשאת באחריות הזאת.
יוסי נשרי: גם ראש הרשות.
נתן בביוף: בסדר, אבל ראש הרשות נושא באחריות על.
מירב ישראלי: לא, אני מזכירה לך את מה שאמרנו בפעם הקודמת – בגלל זה כתוב פה: "- - - או מי שהוא הסמיכו לכך - - -".
נתן בביוף: כן, אבל כתוב בסעיף (ב)(3)(ב): "- - - הגזבר - - - והמהנדס - - -".
נתן בביוף: אז צריך שתהיה קוהרנטיות.
מירב ישראלי: לגבי הנושא שאין גירעון – אם אני זוכרת נכון – רצינו, בכל זאת, שתהיה איזושהי סמכות על שלפחות הוא מסמיך את הבן-אדם והוא יודע.
נתן בביוף: כן, אבל אני לא יודע את מי הוא יסמיך, והייתי רוצה - - -
מירב ישראלי: את הגזבר.
נתן בביוף: אני לא יודע.
יוסי נשרי: אין לו את מי: או גזבר.
נתן בביוף: לא, לא כתוב.
נתן בביוף: הוא יכול גם להסמיך את - - -
מירב ישראלי: אז אם הוא יסמיך את מנהל מחלקת החינוך, אז הוא עשה משהו לא הגיוני.
נתן בביוף: כתוב: "- - - מי שהוא הסמיכו לכך - - -".
יוסי נשרי: הוא יכול גם את המנכ"ל.
יוסי נשרי: אבל מה, אתה תופס את ראש הרשות, מה הוא מושחת?
יוסי נשרי: מה אתה מפחד ממנו?
מירב ישראלי: הוא יכול לאשר שאין גירעון.
יריב לוין: - - - בעיה.
יריב לוין: אפשר לפתור את זה בצורה - - -
יהודית גידלי: ברור, אין לו - - -
מירב ישראלי: העניין הוא שאז ראש הרשות בכלל לא מוזכר פה, ואנחנו דיברנו על זה בפעם הקודמת - - -
נתן בביוף: לא, אבל כל דבר ראש - - -
יוסי נשרי: אנחנו מנהלים את הרשות.
יריב לוין: אני רוצה להציע פיתרון: נכתוב שהאישור יהיה מאת ראש הרשות המקומית, או מאת הגזבר במידה והוסמך על-ידי ראש הרשות לכך.
יריב לוין: כך אנחנו נפתור את זה.
נועה בן אריה: לא, אבל זה לא הוסמך.
נועה בן אריה: אני מצטערת שאני מעירה, אבל לפי פקודת העיריות כל התחייבות כספית שהרשות המקומית מחויבת לה, או כל הוצאה כזו, צריכה להיות מאושרת גם על-ידי הגזבר.
נועה בן אריה: בסופו של דבר, הוא חותם על ההתחייבות.
יריב לוין: זו לא התחייבות כספית.
נועה בן אריה: אבל ההעברה.
נועה בן אריה: זה אישור.
נתן בביוף: לא, זה רק אישור שאין לו גירעון.
יריב לוין: בסדר, זה לא חשוב.
יריב לוין: זה פורמאלי.
יריב לוין: אנחנו רוצים לקבוע במפורש שאם הוא הסמיך, הוא מסמיך רק את הגזבר.
יריב לוין: בעיניי זה הגיוני.
מירב ישראלי: אבל אני רוצה לשאול: למעשה, האישורים האלה יכולים להיות מוגשים לשר, לכאורה, בלי שראש הרשות בכלל חתום על כלום.
מירב ישראלי: כי האישור הראשון, זה יהיה הגזבר.
מירב ישראלי: האישור השני, הגזבר והמהנדס.
מירב ישראלי: והאישור השלישי, יהיה, כנראה, של מנהל מחלקת - - -
נתן בביוף: זה רק אישורים.
נתן בביוף: הרי ראש הרשות נושא באחריות כללית תמיד.
מירב ישראלי: בסדר, אין בעיה.
מירב ישראלי: אבל האם לא ראוי שלפחות את הבקשה כולה, ראש הרשות יגיש עם האישורים הנדרשים?
מירב ישראלי: שהוא יהיה מעורב באיזושהי דרך.
יריב לוין: אז אפשר לכתוב שראש הרשות הגיש לשר אישורים אלה: (שתי נקודות).
מירב ישראלי: בקשה, עם האישורים.
יריב לוין: לא, לא בקשה, כי למעשה זה יותר יידוע.
מירב ישראלי: בסדר, לא משנה.
יריב לוין: אני גם לא רוצה להטיל על השר אחריות, הרי זה הולך לשני הכיוונים.
יריב לוין: אני גם רוצה לשמור על השר, שלא נשים אותו במקום שהוא הופך לאחראי.
מירב ישראלי: אז ראש הרשות מגיש במרוכז לשר את האישורים.
יריב לוין: כן, אין בעיה.
נתן בביוף: בסדר.
נתן בביוף: הוגשו לשר על-ידי ראש הרשות.
נתן בביוף: אבל בסעיף א' – גזבר הרשות.
נתן בביוף: ובסעיף ג' – נבקש ממנהל מחלקת החינוך שהוא התפקיד הסטאטוטורי שאחראי על - - -
יריב לוין: אישור בכתב מאת ראש הרשות המקומית או מנהל מחלקת החינוך, במידה והוסמך על ידו.
מירב ישראלי: אז אני מורידה את ראש הרשות המקומית בסעיף א' - - -
נתן בביוף: כן, אפשר להוריד.
נתן בביוף: הרי הוא מגיש את זה, והאישורים שלהם.
מירב ישראלי: כל עוד הוא מגיש את זה.
מירב ישראלי: אז יש להוסיף בסוף הסעיף הקטן הזה את הסמכות השיורית של שר הפנים, עורך-הדין בביוף?
מירב ישראלי: בסוף הסעיף הזה אנחנו מוסיפים סמכות שיורית של שר הפנים בנסיבות - -
אלכס מילר: מיוחדות.
מירב ישראלי: - - מיוחדות לסרב, נכון?
מירב ישראלי: כן, הוא תמיד חייב לנמק.
אלכס מילר: עורך-הדין בביוף, נתקדם.
אלכס מילר: תנסח אחר-כך.
נתן בביוף: אנחנו - - -
מירב ישראלי: אבל המהות מוסכמת?
נתן בביוף: המהות מוסכמת – - - - סיבות שבהן - - -
מירב ישראלי: היתה שאלה לגבי המילה "נחוץ".
מירב ישראלי: "- - - כי לשם השקעה בחינוך נחוץ שימוש בכספים - - -".
מירב ישראלי: הניסוח הזה מקובל?
מירב ישראלי: אם אתם זוכרים, היתה פה התלבטות לגבי איך לנסח את זה.
נתן בביוף: אני כתבתי לך – לדעתי, סעיף קטן ג' כולו מיותר.
מירב ישראלי: לא, אתם כתבתם - - - על סעיף ב', ולא על סעיף ג'.
נתן בביוף: לא, אבל זה אחר-כך הפך – התכוונתי לזה.
נתן בביוף: קודם-כל, עלולה להיות פה שאלה: האם לחינוך נחוץ שימוש בכספים?
נתן בביוף: מה זה אומר נחוץ?
נתן בביוף: – נחוץ מבחינת מהות החינוך?
נתן בביוף: או נחוץ, שחייבים להשתמש דווקא בכספים האלה?
נתן בביוף: ואז אנחנו נמצא את עצמנו בהתדיינויות.
אלכס מילר: זו סתם מילה - - -
מירב ישראלי: אבל מישהו צריך לאשר שזה מיועד רק להשקעה בחינוך.
מירב ישראלי: זאת אומרת, שזה רק - - -
יוסי נשרי: זה - - - אגף החינוך.
נתן בביוף: אבל זה כתוב בסעיף 1(ב)(2): "הכספים יוחזקו בחשבון בנק נפרד של הרשות המקומית שייועד אך ורק למטרה זו, והם לא ישמשו אלא להשקעה בחינוך כאמור בסעיף קטן זה".
נתן בביוף: לדעתי, זה מיותר וזה בשביל לא לגרום בעיות.
נתן בביוף: אפשר להשאיר.
מירב ישראלי: לשיקולכם.
מירב ישראלי: עורכת-הדין טישלר, סעיף ג' זו הדרישה של משרד החינוך, לא?
יעל טישלר: - - -
מירב ישראלי: לי אין בעיה להשמיט את זה.
מירב ישראלי: השאלה היא אם אתם עומדים על זה.
אלכס מילר: בסדר, הם עוד לא יודעים.
אלכס מילר: זה בחוץ.
מירב ישראלי: לא, הם עמדו על זה.
מירב ישראלי: שר - - -
קריאה: הם לא יודעים מה הם רוצים.
יעל טישלר: אנחנו הערנו רק לגבי ההגדרה של - - -
מירב ישראלי: אז משמיטים את זה.
מירב ישראלי: (ג) "השר, בהתייעצות עם שר החינוך, ובאישור ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, רשאי להתקין תקנות לעניין סעיף זה".
מירב ישראלי: על זה גם היו לי הערות שלכם.
נתן בביוף: לדעתנו, החוק הזה הוא תיקון לחוק התכנון והבנייה.
נתן בביוף: חוק התכנון והבנייה זה חוק בסמכות שר הפנים, כאשר הוועדה המקצועית הנכונה לדון בנושאים של היטלי השבחה זו ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.
נתן בביוף: נכון הוא שיש פה עניין של חינוך, ונכון הוא שלשר החינוך יש אמירה בנוגע להשקעה בחינוך.
נתן בביוף: אבל התקנות שיהיו על-פי התיקון הזה לא יהיו תקנות לעניין השקעה בחינוך, אלא תקנות בנוגע לאישורים הנדרשים ולתנאים שבהם תקבל רשות את ההסכמה.
נתן בביוף: כך שבכל מקרה, אני לא הייתי חושב שצריך אישור ועדה.
נתן בביוף: יש בסך-הכול התייעצות עם שר החינוך, ובמישור הזה הוא יכול להיות סמוך ובטוח.
נתן בביוף: והשר יהיה רשאי להתקין תקנות, כמו שהוא מתקין תקנות בחוק התכנון והבנייה באופן רגיל – בלי התייעצות עם ועדות.
אלכס מילר: - - -.
אלכס מילר: לא התקבל.
יאיר פינס: עוד הערה: אנחנו מבקשים שאחרי "השר - - -", יבוא: בהסכמת שר האוצר.
יאיר פינס: אני אנמק: שר האוצר רואה - - -
אלכס מילר: מה "הסכמת"?
אלכס מילר: התקנות ?
מירב ישראלי: התקנות.
יאיר פינס: כן.
יאיר פינס: בהסכמת שר האוצר, משום ששר האוצר רואה את כלל המקורות שמופנים לרשויות המקומיות: לתשתיות כבישים; מבני ציבור; כספי פיתוח שמגיעים ממינהל מקרקעי ישראל, חלף היטל השבחה.
אלכס מילר: אני אתן לכם התייעצות, לא וטו.
אלכס מילר: וטו לא יהיה.
נתן בביוף: אדוני, לעניין אישור ועדת החינוך - - -
מירב ישראלי: בהתייעצות, לשר האוצר?
מירב ישראלי: אז בהתייעצות עם שר החינוך ושר האוצר.
אלכס מילר: שר הפנים יתקין תקנות בהתייעצות עם שר החינוך ושר האוצר.
מירב ישראלי: האישור נשאר, כן?
מירב ישראלי: אישור הוועדה.
נתן בביוף: אם אנחנו לא זוכרים אחורה, אנחנו בטח לא יודעים להגיד קדימה.
אלכס מילר: על הפיקוח אני לא אוותר.
יריב לוין: אני רק רוצה להעיר הערה קצרה לפרוטוקול, שלא יהיה בה ספק: רשאים.
יריב לוין: כלומר, לא חייבים.
יריב לוין: וזה לא מותנה אחד בשני.
יריב לוין: כלומר, ירצו יתקינו.
יריב לוין: לא ירצו, - - - לפי התקנות.
מירב ישראלי: אפשר להפעיל - - - לכאורה - - -
יריב לוין: שלא יהיה בזה ספק.
נתן בביוף: הייתי אומר שלגבי אישור ועדת החינוך, בנושאים של חינוך, בנושא של השקעה בחינוך – כן.
נתן בביוף: אבל מה העניין של הוועדה פה?
נתן בביוף: מה יעשו עם תקנות לעניין התנאים של - - -
יהודית גידלי: מה לצער בעלי חיים - - -
יריב לוין: התקנות הן בעיקר לשימושים - - -
נתן בביוף: אז זה לא ועדת החינוך, התרבות והספורט.
אלכס מילר: - - - התקנות שצריכים לעשות לחוק הזה.
אלכס מילר: כל התקנות לחוק הזה יגיעו לכאן.
אלכס מילר: כמו שאנחנו מאשרים כאן תקנות של פטור – מה שעשינו עכשיו.
אלכס מילר: היו לנו כל מיני פטורים של גני ילדים, וכולי - -
מירב ישראלי: צו רישוי של קייטנות, שזה רישוי עסקים.
אלכס מילר: - - קייטנות.
אלכס מילר: מה זה קשור לוועדת החינוך, התרבות והספורט?
אלכס מילר: גם זה ועדת הפנים והגנת הסביבה.
אלכס מילר: פטורים על מה שנותנים שם.
יהודית גידלי: צער בעלי חיים.
מירב ישראלי: (ד) "בסעיף זה, "השקעה בחינוך" – הוצאות למימון תכניות השלמה, תכניות נוספות ותכניות העשרה או תגבור, במוסדות חינוך שבשטח שיפוטה של הרשות המקומית, ובלבד שלא ייכללו בהוצאות כאמור.
מירב ישראלי: הוצאות שאינן נדרשות במיוחד למימון תכניות אלה, ובכלל זה הוצאות תפעול והוצאות שכר שוטפות של הרשות המקומית".
מירב ישראלי: "יתרת ההכנסות – סך ההכנסות שנגבו כהיטל השבחה בשנת הכספים הקודמת, בניכוי סך ההוצאות, כאמור בסעיף קטן (א), שהוצאו בשנת הכספים הקודמת, וסך ההתחייבויות להוצאות כאמור בשנת הכספים הקודמת".
מירב ישראלי: "מוסד חינוך – כהגדרתו בחוק לימוד חובה, התש"ט-1949".
מירב ישראלי: כאן גם נשאלה שאלה: האם זה כולל את כל מוסדות החינוך?
מירב ישראלי: עקרונית, ההגדרה הזאת היא הרחבה ביותר שיש בחוק לימוד חובה, שזה כל מוסדות החינוך שבפיקוח משרד החינוך.
מירב ישראלי: אבל ביקשתי שהיום יגיע לכאן מישהו ממשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, כי לא ידעתי אם זה אמור לחול על מוסדות החניכות.
מירב ישראלי: כי יש הגדרות, יש בחוקים מסוימים דברים שחלים גם על המוסדות המקצועיים – מוסדות החינוך התיכוניים המקצועיים.
יוסי נשרי: למה לא?
נועה בן אריה: זה גם יחול באופן עקיף על תקצוב החינוך המוכר, כי זה עובר לתקציב השוטף.
מירב ישראלי: על המוכר זה חל בהגדרה הזאת.
נועה בן אריה: לא, אז זה אומר שהרשות המקומית תעביר חלק מתקציבה השוטף, שהיא העבירה מקרן היטל ההשבחה למעשה, לתקצוב המוסדות המוכרים שאינם רשמיים - - -.
נועה בן אריה: קחו את זה בחשבון.
נועה בן אריה: אתם תתקצבו דרך זה לפי חוק נהרי.
יוסי נשרי: תכניות - - -, בסדר.
יוסי נשרי: אין איפה ואיפה.
מירב ישראלי: את זה שאלתי בפעם הקודמת, ואמרו לי: הרצון הוא להחיל על כל המוסדות.
מירב ישראלי: עורכת-הדין בן אריה, יותר מזה: הפטור נכנס.
נועה בן אריה: גם מוסדות הפטור ייכנסו.
מירב ישראלי: זאת אומרת, מה שביקשו מאיתנו זה לכלול את כל המוסדות ברשות.
יריב לוין: נכון, כי זה חינוך - - -
מירב ישראלי: אני רק חושבת שהחניכות לא נכנסת לפה.
מירב ישראלי: השאלה היא אם אנחנו רוצים להחיל את זה גם על החניכות?
מירב ישראלי: הגיע מישהו ממשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה?
מירב ישראלי: אני יודעת שהם הוזמנו.
מירב ישראלי: אפשר להוסיף את זה להגדרה.
יריב לוין: אני בעד לעשות את זה רחב.
מירב ישראלי: גם שוויוני.
יריב לוין: כן, שוויוני ורחב.
מירב ישראלי: אז אם כך נעשה הגדרה – יש לנו הגדרות בחוקים.
מירב ישראלי: להוסיף פה גם את מוסד החניכות.
מירב ישראלי: יש חוקים שבהם – אמרנו שזה גם מוסד חינוך ללימוד שיטתי, כמו שזה פה בלימוד חובה.
מירב ישראלי: וגם בית-ספר מקצועי, כהגדרתו בסעיף 1 לחוק החניכות.
יריב לוין: ברגע שזו העשרה מעבר - - -, את לא יכולה להגביל אותם.
יריב לוין: להוציא תלמידים מסוימים לפי - - -
מירב ישראלי: אני לא יודעת האם תכניות התגבור, ההעשרה וכל זה, חלים על משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
מירב ישראלי: כי אלה מונחים שחלים במערכת החינוך.
מירב ישראלי: וגם אין פה התייעצות עם שר התעשייה, המסחר והתעסוקה.
מירב ישראלי: לכן, רציתי שנציגי משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה יגיעו, כי הסמכות היא של שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, ולא של שר החינוך.
אלכס מילר: כסף נוסף - - -
מירב ישראלי: אז להוסיף את החניכות?
יריב לוין: כן, המטרה שזה יהיה רחב.
אלכס מילר: הודענו.
אלכס מילר: השתיקה זה סימן להסכמה.
מירב ישראלי: אני לא יודעת אם זה ייכנס להגדרה של השקעה בחינוך, אני מקווה.
מירב ישראלי: כי רצינו להתייעץ איתם על - - -
יריב לוין: המבחן כפול.
יריב לוין: בסוף אתה צריך - - - שגם הפרויקט יעמוד בכל התנאים האלה.
יריב לוין: מעבר לכל הסיפורים האחרים.
אלכס מילר: סיימנו?
מירב ישראלי: יש עוד כמה הערות.
מירב ישראלי: לא הרבה.
מירב ישראלי: "שנת כספים" – השנה המתחילה ב-1 בינואר של כל שנה".
מירב ישראלי: "תכנית השלמה" ו"תכנית נוספת" – כמשמעותן בחוק חינוך ממלכתי".
מירב ישראלי: "תלמיד" – מי שחל עליו לימוד חובה לפי חוק לימוד חובה", שזה הרחב ביותר.
מירב ישראלי: "תקציב בלתי רגיל" – כהגדרתו בסעיף 213א לפקודת העיריות".
אלכס מילר: משרד האוצר – הסתייגויות.
יונתן בר סימן-טוב: אנחנו מבקשים להוסיף בהגדרות הגדרה של "עירייה איתנה".
יונתן בר סימן-טוב: יש לנו פה רשימה של כללים שמגדירים - - -
יריב לוין: מהי ההגדרה של "עירייה איתנה"?
יונתן בר סימן-טוב: יש פה בהסתייגות.
יונתן בר סימן-טוב: יש פה את - - -
יריב לוין: כן, תקריא לי.
יריב לוין: סופסוף אני אדע, כי בחוק עיריות איתנות אני לא מצליח לקבל מכם את זה עד היום.
מירב ישראלי: אתם צריכים להעביר לנו נוסח.
אבנר בן-גרא: כמה כאלה יש?
מירב ישראלי: אתה יכול להעביר לנו?
יריב לוין: כמה עיריות איתנות?
יריב לוין: אני מבקש שתצהירו לפרוטוקול כמה עיריות נכנסות להגדרה הזאת, על-פי שיטתכם.
יוסי נשרי: עשרה.
יריב לוין: לא, אני רוצה שהם יצהירו.
יריב לוין: כמה עיריות נכנסות לחוק על-פי שיטתכם?
יונתן בר סימן-טוב: 20 רשויות.
יהודית גידלי: מתוך 250?
אלי דדון: החזקות ביותר.
אבנר בן-גרא: מתוך 250 - - -
אלי דדון: החזקות.
אלי דדון: - - -
מירב ישראלי: מה זה מסובך.
יונתן בר סימן-טוב: כל הרעיון הוא לבוא ולטפל - - -
יוסי נשרי: - - - שלכם זה להרוס את החינוך במדינה.
יריב לוין: וההגדרות האלה, מבחינתכם, מאושרות גם לצורך חוק עיריות איתנות, נכון?
אלכס מילר: זו ההסתייגות שאתם מגישים?
יונתן בר סימן-טוב: כן.
מירב ישראלי: צריך שהם יסבירו את זה.
מירב ישראלי: תזכירו את זה, כדי שיהיה אפשר להצביע על זה.
אלכס מילר: יסבירו.
אלכס מילר: אלה קריטריונים - - -
מירב ישראלי: לא, תראה איזה קריטריונים.
יריב לוין: ביטול החוק.
מירב ישראלי: הם מחליפים למעשה את הקריטריונים, אני מבינה כך.
מירב ישראלי: מוסיפים על הקריטריונים שפה.
יונתן בר סימן-טוב: לא, לא מורידים.
יונתן בר סימן-טוב: מוסיפים קריטריונים נוספים - - - קריטריונים מוניציפאליים.
מירב ישראלי: - - - את זה רק לעיריות איתנות.
יונתן בר סימן-טוב: אלה הגדרות לעירייה איתנה.
יריב לוין: פשוט ביזיון.
מירב ישראלי: רק תגיד בקיצור לפרוטוקול – כי מצביעים על זה – מה זו עירייה איתנה, מבחינתכם.
יונתן בר סימן-טוב: אני אסביר בגדול מה זה – עירייה איתנה צריכה לעמוד במספר כללים מוניציפאליים: מדובר על הגירעון המצטבר של הרשות, שלא יהיה גירעון מצטבר גדול מדי.
יונתן בר סימן-טוב: עוד פרמטר מוניציפאלי משמעותי – כמה הכנסות עצמיות יש ביחס לכל ההכנסות.
יונתן בר סימן-טוב: כמה חובות יש כלפי הבנקים.
יונתן בר סימן-טוב: האם הרשות מאוזנת או לא מאוזנת בשלושת השנים האחרונות.
יונתן בר סימן-טוב: האם הרשות נתמכת על-ידי מענק איזון מצד משרד הפנים, כן או לא.
יונתן בר סימן-טוב: היקף הגבייה ברשות המקומית – עוד פרמטר משמעותי שמראה לנו שהרשות אחראית, שאחוזי הגבייה גבוהים.
יונתן בר סימן-טוב: עוד פרמטר שמצביע על יעילות של רשות הוא כמה היא מוציאה על הוצאות שכר.
יונתן בר סימן-טוב: פרמטר נוסף זה שלא יהיו לה גירעונות זמניים בתקציבים הבלתי רגילים.
מירב ישראלי: מי קובע מי זו עירייה איתנה?
יריב לוין: שר האוצר.
יונתן בר סימן-טוב: לא, שר הפנים.
יונתן בר סימן-טוב: יש חוות-דעת של גורמי המקצוע במשרד הפנים, ועל בסיס חוות-הדעת השר מכריז.
יריב לוין: כמה זמן ייקח התהליך, להערכתכם?
יריב לוין: עד שהעירייה האיתנה הראשונה תוכרז?
מירב ישראלי: יש רשימה כזאת, או שזה משהו חדש, עכשיו?
יוסי נשרי: עוד אין.
יוסי נשרי: אין חיה כזאת.
יריב לוין: זה בדיוק בן הערובה לדברים האחרים.
יוסי נשרי: הם רוצים לעשות את זה בתנאי שיאשרו את החוק הזה.
מירב ישראלי: זה רק לצורך החוק הזה, או שיש - - -?
יונתן בר סימן-טוב: - - - החוק הזה.
יריב לוין: לא, זה חלק מוויכוח בחוק אחר.
יריב לוין: אז הם רוצים לדחוף את זה דרך החוק הזה, ואז הם יגידו: הנה, כבר יש קריטריונים.
יריב לוין: עכשיו נשים אותם שם.
יריב לוין: אני רוצה לדעת עוד דבר: כמה זמן, לשיטתכם, ייקח עד שהעירייה האיתנה הראשונה תוכרז?
אלכס מילר: סליחה, חבר הכנסת לוין.
אלכס מילר: האם במשרד האוצר מודעים שזה נושא חדש?
אלכס מילר: הגדרת הקריטריונים דרך החוק שלא מוגדרים, נכון?
אלכס מילר: אתם מכירים את זה.
אלכס מילר: זה נושא חדש, רבותיי.
אלכס מילר: הגדרת קריטריונים של עיריות שלא אושרו בוועדת הפנים והגנת הסביבה, זה נושא חדש.
אלכס מילר: החוק נמצא בוועדת הפנים והגנת הסביבה, ואתם נמצאים כרגע בחקיקת חוק שההגדרות האלה צריכות להיות בחוק.
אלכס מילר: כל עוד הנושא הזה לא היה כחלק מהחוק – אתם מכניסים עכשיו חוק אחר של ועדת הפנים והגנת הסביבה לחוק הזה.
אלכס מילר: זה נושא חדש.
אלכס מילר: הממשלה לא דנה על החוק הזה מבחינת הנוסח של העניין הזה.
מירב ישראלי: אנחנו צריכים להעביר את זה - - -
יאיר פינס: זה לא חלק מהתיאום?
אלכס מילר: אדוני היושב-ראש, אני - - -
יונתן בר סימן-טוב: זה חלק מהתיאום.
יונתן בר סימן-טוב: וגם ועדת השרים לחקיקה דנה בהצעת חוק רשויות איתנות, והקריטריונים האלה - - -
אלכס מילר: - - - דבר כזה - - -
יריב לוין: רבותיי, אל תשחקו.
יריב לוין: אל תמשיכו במשחקים המבזים האלה, ואל תבזו את הכנסת.
יריב לוין: כולם מבינים שזה נושא חדש.
יריב לוין: לא צריך להיות פרופסור, וגם לא יושב-ראש ועדת הכנסת שהיא גם המחליטה בסוגיה הזאת.
מירב ישראלי: אם - - - הכנסת תחליט שזה נושא חדש, אי-אפשר יהיה להכניס את ההסתייגות, למעשה.
יריב לוין: יש לי תחושה שהיא תחליט, אני לא יודע למה.
יריב לוין: משום מה נדמה לי כך.
אלכס מילר: אני מציע לכם שתי אופציות: האופציה הראשונה – כמובן, כמו שאתם רואים, אני לא יכול להצביע כאן על הסתייגות כל עוד אין פה הכרעה סופית.
אלכס מילר: אני מציע לכם – אני קובע דיון על החוק.
אלכס מילר: לא דיון, הצבעה.
אלכס מילר: רק הצבעה – אני כבר לא דן על החוק הזה.
אלכס מילר: אני קובע הצבעה על החוק הזה ביום רביעי הבא, בשעה תשע בבוקר.
אלכס מילר: עד אז, אתם צריכים להסתדר עם חבר הכנסת יריב לוין.
אלכס מילר: אני מבקש, כיושב-ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט, לראות בבקשת משרד האוצר לתוספת לנוסח החוק – ההסתייגות – כנושא חדש.
מירב ישראלי: אנחנו נוציא מכתב - - -
אלכס מילר: אם אתם תגיעו איתו להסכמה, אתם יכולים לשנות את הנוסח ביום רביעי הבא.
אלכס מילר: כך או אחרת, הנושא עובר לוועדת הכנסת.
אלכס מילר: צהריים טובים, ממשיכים בסדר היום.
אלכס מילר: יש לנו גם דיונים מהירים.
אלכס מילר: הצעה לסדר היום, דיון מהיר, מסכת ההתעללות הנמשכת במורי תיכון כפר קאסם, של חבר הכנסת טלב אלסאנע ושל חבר הכנסת ברכה.
אלכס מילר: בבקשה, חבר הכנסת טלב אלסאנע.
טלב אלסאנע: כן, אדוני היושב ראש, אני מודה לך על זימון הישיבה הזו בהתראה קצרה.
טלב אלסאנע: בשם חברי, מוחמד ברכה, אני חייב להביע את התנצלותו, עקב נסיבות לא הרגיש טוב, התקשר אלי להודיע שלא יוכל להודיע וביקש למסור לוועדה את ההתנצלות על ההיעדרות.
טלב אלסאנע: אני רוצה להקדים ולציין שחד משמעי וברור, ללא שום ספקות, שאנחנו יחד עם משרד החינוך, במאבק נגד העתקות, נגד כל צורה של לנסות ולקבל הישגים בצורה שלא משקפת, בצורה הכי אמינה, את היכולות של התלמידים ואנחנו בסוגיה הזו, משרד החינוך, בכל מה שצריך, ואני אומר את הדברים בתחילת הישיבה, כדי שהדברים לא יובנו בצורה אחרת.
טלב אלסאנע: מכאן ועד הנושא, יש פער רציני.
טלב אלסאנע: אנחנו נגד עשיית עוול לאנשים שלא חטאו, ממלאים את תפקידם בצורה יאה ורצינית ועניינית.
טלב אלסאנע: מה שנעשה כאן, אדוני היושב-ראש, יש מספר של מעריכים שונים, חלקם ותיקים מאוד, וללא שום זימון, ללא בירור, מבלי לתת להם זכות להשמיע את דבריהם, מייד משעים אותם.
טלב אלסאנע: זה דבר שסותר את עקרונות הצדק הטבעי.
טלב אלסאנע: אסור לפגוע באדם מבלי לתת לו הזדמנות להבהיר את עמדתו, להסביר את עצמו, מה קרה.
טלב אלסאנע: יכול להיות שנעשתה טעות, יכול להיות שמה שמייחסים לא נכון, יכול להיות שלא נכון.
טלב אלסאנע: אבל הדבר הבסיסי, האלמנטארי הזה, מה גם שזה משרד החינוך.
טלב אלסאנע: צריך להכביד בדברים שהם ערכיים.
טלב אלסאנע: כמו שאנחנו נגד העתקות ונגד דברים פסולים ונגד התנהלות לא ראויה ונגד התנהלות לא נכונה, אנחנו גם נגד להעניש אנשים שלא פשעו.
טלב אלסאנע: אנחנו בעד להעניש את מי שפשע או מי שמעד או מי שעשה טעות.
טלב אלסאנע: אבל אי-אפשר גם כן לעשות, דבר שני, לעשות ענישה קולקטיבית – כולם.
טלב אלסאנע: זה לא יעלה על הדעת.
טלב אלסאנע: אין דבר כזה, זה הדבר הכי קל, זה חיים קלים, לעשות, אני משעה את כולם, ללא שימוע ובלי להזמין אותם, מבלי לברר, מבלי לתת להם את ההזדמנות להשמיע את טענותיהם.
טלב אלסאנע: אנשים שפעלו, אנשים שתרמו, אנשים שנמצאים במערכת שנים, לפעמים אני הרבה מבקר בתי-ספר, כדי להגיד מילה אחת למערכת, למורים, למנהלים, להגיד תודה.
טלב אלסאנע: תודה על מה שאתם עושים.
טלב אלסאנע: מה שאתם משקיעים.
טלב אלסאנע: זה חלק מהתמורה, התמורה רק תלוש המשכורת, התמורה גם כן, להגיד, לבטא את ההערכה ואת ההוקרה על השקעה שעושים מדי יום ביומו.
טלב אלסאנע: זה חשוב.
טלב אלסאנע: זה גם כן לתת את הגיבוי והתמיכה.