GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס מילר: הפנסיה התקציבית וכל המנגנון של סעיף 20 הזה, זה יעבוד על אנשים שנקלטו למערכת החינוך תוך שנתיים.
אלכס מילר: אני אומר לך שאתה בקושי שאתה תמצא כמה אנשים שנקלטו תוך שנתיים למערכת החינוך מיום העלייה בגלל אולפן ובגלל שהם היו צריכים לעשות תעודת הוראה.
אלכס מילר: יש לך בעיה כי כל השאר שנקלטו היום במערכת הציבורית לא היו צריכים לעבור את קורסי החובה האלה שהמדינה דורשת.
אלכס מילר: גם לגבי המבחן, הוא לא היה צריך לעשות קורס חובה ושעות הוראה.
אלכס מילר: למשל, לגבי רופאים, רופא צריך לעשות מבחן במשרד הבריאות בשביל להיכנס ולהיות רופא בישראל.
אלכס מילר: אבל הוא לא צריך לעשות שעות לימוד בשביל המבחן הזה, הוא יכול למחרת לעשות אותו, או אחרי חצי שנה לעשות אותו.
אלכס מילר: שוב, היום יש גם הסדרים שנותנים חיזוק בעניין הרופאים ויש לנו גם עוד מישורים כמו אחיות וכו' וכו'.
אלכס מילר: אני אומר שצריך לבדוק גם את הסוגיה הזאת של הקליטה למערכת החינוך ולעשות איזשהו משהו ייחודי למורים בעניין הקליטה בגלל זה, או שפשוט לא לחשב נניח את העניין של הלימודים של תעודת הוראה כמו שלמינהל הסטודנטים, למשל, לא מחשבים את השירות הצבאי בשביל לקבל - - -
חגי עידו: זה לא במסגרת הזאת.
אלכס מילר: בסדר, נחשוב על זה.
איה דביר: עדיין אני לא שקטה מהסעיף הזה, אני מבקשת לבדוק אותו.
בוריס מנור: אלכס, זה נכון שאתה באמת שוקל לבדוק את החוק כי אני אסביר לך למה.
אלכס מילר: אני כרגע הסברתי למה.
בוריס מנור: כי בהחלט מרבית המורים השתלבו במערכת החינוך אחרי שנתיים ויותר.
בוריס מנור: אולפן א', אולפן ב', אחר כך לפחות דרך המכללות הם עשו מסלול.
בוריס מנור: חלקם מואץ, חלקם לא.
בוריס מנור: זאת אומרת, ההשתלבות בארץ היא בין שבעה חודשים לשנה פלוס.
בוריס מנור: בהחלט כמעט ולא תמצא מורים שנכנסו במהלך השנתיים הראשונות למערכת החינוך.
בוריס מנור: דבר נוסף, רציתי לשאול לגבי הקרן שתוקם כי אני רואה שכולם מתכוונים להצביע בעד ואנחנו בהחלט מברכים.
בוריס מנור: דבר נוסף, מדובר על עובדי מדינה שמקבלים פנסיה תקציבית.
בוריס מנור: ברגע שהם פורשים לגמלאות הם ממשיכים לקבל מענק יובל.
בוריס מנור: מה לגבי מורים עולים שיש להם, למשל, עשרים שנות ותק בהוראה כאן בארץ וחמש שנים הם מביאים עימם מארץ מוצאם.
בוריס מנור: איך הם ממשיכים אחרי שהם יוצאים לפנסיה?
אלכס מילר: איפה הם עובדים?
אלכס מילר: בחטיבות הביניים?
בוריס מנור: בינתיים אנחנו דנים על אלה שבהחלט בבתי-הספר היסודיים, חטיבות הביניים.
אלכס מילר: שוב, אנחנו מנסים לחלק את זה לכמה פרמטרים בשביל להכניס את רובם.
אלכס מילר: אמרתי לך, כל מי שלא ייכנס בסופו של דבר אנחנו נחשוב איך אנחנו מכניסים.
אלכס מילר: יש לנו קבוצות בודדות שכנראה שלא ייכנסו לתוך החוק, אין מה לעשות.
אלכס מילר: אין מה לעשות, ככה זה עובד.
אלכס מילר: כמה סוגיות הובילו אותנו.
אלכס מילר: קודם כל, סוגיית הניסיון שנצבר במדינת המוצא, ניסיון, ותק די גדול.
יהודית אייזנר: --- 25 שנה?
אלכס מילר: לא, זה לא ניסיון.
אלכס מילר: 25 שנה ניסיון זה כבר - - -
יהודית אייזנר: לא, לא.
יהודית אייזנר: כולל גם בארץ וגם בחו"ל ביחד.
יהודית אייזנר: האם זה תלוי?
אלכס מילר: אנחנו אמרנו שאנשים שיש להם ניסיון של הוראה והם מגיעים ממדינות אחרות ללמד כאן בארץ אנחנו רוצים שהם יהיו במערכת החינוך ושהם לא ילכו לכל מיני מערכות אחרות כמו הי-טק.
אלכס מילר: אנחנו רוצים לשמור עליהם.
אלכס מילר: הם מגיעים עם הניסיון, עם הידע ועם התארים ועם הכול.
אלכס מילר: אמרנו אז שאנחנו נלך על הניסיון, נלך על הנושא של המקצועות שיש בהם היום חוסר במערכת החינוך, מדעים מדויקים, פיזיקה, מתמטיקה, כימיה.
אלכס מילר: אתם אמרתם את זה בעצמכם כאן כשהייתם בוועדה.
קריאה: אפשר לצרף אנגלית וחינוך גופני.
אלכס מילר: שם זה פחות.
אלכס מילר: זה בעצם יהיה הרוב.
אלכס מילר: אחר כך אנחנו נתחיל להסתכל כמה נפלטו לנו ולא מקבלים, ואז צריך לראות מה אפשר לעשות, באיזה אחוזים מדובר ועל איזה כמות.
אלכס מילר: אם מדובר שם על איזה 100- 150 מורים בסך הכול שצריך להשלים אני לא חושב שנלך פה לריב עם משרד האוצר על 100 מורים, זה שטויות.
אלכס מילר: אבל, שוב, אחרי שהכנסת את כולם צריך לראות מי נפלט ומאיזה סיבות – חמש שנים, שש שנים, מלמדים ביסודי, מלמדים בתיכון, מלמדים בחטיבות הביניים, איזה מקצועות, לכמה מהם חסר למענק יובל.
אלכס מילר: כשיש לך את כל התמונה אתה יכול לעשות.
אלכס מילר: אנחנו נמצאים עכשיו בהכנה לקריאה ראשונה.
אלכס מילר: הם מכינים עכשיו את הקרן.
אלכס מילר: הם צריכים להכין את זה גם עם משרד המשפטים.
אלכס מילר: אם אנחנו נראה שיש צורך לבוא ולעשות תיקונים וגם יכול להיות שהם.
אלכס מילר: ברגע שהם בונים את הקרן הם רואים איפה - - - וגם עושים את זה כך שזה יעבוד.
אלכס מילר: בסופו של דבר, כולם מחפשים את אותה מטרה והיא לעודד מורים עולים.
יהודית אייזנר: זה לא תלוי ותק, נכון?
אלכס מילר: בטח שזה תלוי, תלוי ותק שנצבר במדינות מוצא.
יהודית אייזנר: ותק של 15 שנה או מורה של 20 שנה?
אלכס מילר: לא, זה ותק שנצבר במדינות מוצא, גברתי.
יהודית אייזנר: אני מבינה, אבל כמה?
יהודית אייזנר: שביחד זה נותן 25?
מרינה סולודקין: שביחד יותר מ-25.
מרינה סולודקין: מה חשבת?
אלכס מילר: רבותי, לאחר כל הסוגיות שאנחנו דיברנו עליהן אני אבקש מהיועצת המשפטית של הוועדה להיות בקשר עם משרד האוצר לגבי הנוסח.
איה דביר: והמשפטים.
אלכס מילר: בסדר, אבל אתם לא בזה.
אלכס מילר: אתם מסתכלים, אבל איתם אנחנו הגענו ל - - -
מירב ישראלי: הם גם יעזרו לי עם ההגדרות.
אלכס מילר: כמו שאמרתי מבחינתי בסוגיה של הפרוטוקול, אנחנו נותנים פרק זמן עד פתיחת מושב החורף בעניין ההתקדמות של כל הסוגיות האלה שדיברנו עליהן עכשיו.
אלכס מילר: במידה ולא תהיה איזושהי התקדמות ממשית שכביכול אנשים יתחילו לקבל את מה שהם צריכים לקבל, אנחנו נעלה את החוק להצבעה למליאה.
אלכס מילר: כמובן אני גם אבקש, גם לפי הסיכומים שהיו לנו איתם, שבמידה ותהיה החלטה על פיזור הכנסת ועדת החינוך תעלה את החוק הזה להצבעה לקריאה ראשונה במיידית למליאה.
אלכס מילר: רבותי, מי בעד?
אלכס מילר: בעד – כולם
אלכס מילר: אישרנו פה אחד, תודה רבה.
אלכס מילר: אנחנו ממשיכים בסדר-היום והנושא הוא תכנית החומש למגזר הערבי, פרוטוקול מס' 630.
אלכס מילר: נמצאת איתנו כאן מנכ"לית משרד החינוך.
אלכס מילר: לפי הסיכום שהיה לנו לפני שלושה חודשים ועדת החינוך תקיים כאן ישיבה רחבה בכל הנושא הזה.
אלכס מילר: הובטח לנו שיביאו לנו כאן נתונים ותכניות וכו', ותיכף אנחנו נשמע.
אלכס מילר: כמובן חברי הכנסת מעלים את הסוגיות האלה מידי שבוע, ואין ספק שיש צורך בקיום ישיבה מסודרת כך שגם בעתיד כאשר הסוגיות האלה יעלו לפחות חברי הכנסת ידעו איפה יש בעיות, איפה צריך להצביע ומה צריך לתקן ולא לדבר יותר מידיי בנושאים בצורה כללית, אלא להתייחס כבר נקודתית לסוגיות שבהן יש צורך בתיקון.
אלכס מילר: קודם כל, נתחיל עם משרד החינוך שיציגו בפנינו את התכנית.
מוחמד ברכה: אני רוצה להזכיר ליושב-ראש את הסיכום שלו.
יהודית גידלי: הסיכום פה בפני היושב-ראש.
מוחמד ברכה: לכן, חשוב שזה יעמוד ביסוד סדר-היום ובמיוחד הסעיף המרכזי של הסיכום: כבר קבענו ישיבה ל-4 ביולי, את ישיבת דיון ההמשך עם הצגת תכנית החומש.
מוחמד ברכה: זאת אומרת, התכלית המרכזית של הישיבה היא שמשרד החינוך בא עם תכנית החומש שהסתיימה כבר בשנה שעברה.
מוחמד ברכה: עברו עד היום שישה חודשים מבלי לגבש תכנית חדשה.
מוחמד ברכה: אני מקווה שבאמת משרד החינוך בא היום עם התכנית הזאת בהתאם לסיכום ישיבת ועדת החינוך.
מוחמד ברכה: בנוסף, אני רוצה להזכיר, אדוני היושב-ראש, כי באוקטובר בשנה שעברה שלחתי סדרה של שאלות לשר החינוך, חבר הכנסת גדעון סער, ובמכתב שהתאריך שלו הוא הראשון במרץ, אבל התקבל ב-20 למאי, הוא שלח לי את התשובות.
מוחמד ברכה: אני חושב שבהתאם לגישה שלך שהיא גישה נכונה, לדעתי, שאנחנו לא נדבר באופן כללי אלא נדבר קונקרטית, יש תשובות קונקרטיות של השר.
מוחמד ברכה: חלקן נכונות, בחלקן יש לנו ערעור על עצם הנתונים.
מוחמד ברכה: הם מתנגשים עם נתונים אחרים של משרד החינוך, הם מתנגשים עם הנתונים של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, והם מתנגשים עם האמת בשטח.
מוחמד ברכה: אנחנו בשלב מאוחר - - - שאנחנו נתעכב על הנתונים המדויקים, אבל חשבתי שראוי להגיד את הדברים מראש, עכשיו בשלב הזה, לפני שכבוד המנכ"לית תציג את העניין.
אלכס מילר: חבר הכנסת מג'אדלה רצית לדבר, לא?
גאלב מג'אדלה: לא, אני חושב שאחרי שמשרד החינוך יציג את זה.
גאלב מג'אדלה: כשהדיון ייפתח אבקש לדבר.
אלכס מילר: תודה, אין בעיה.
דלית שטאובר: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש.
דלית שטאובר: לטובת כל היושבים כאן אני אתן את הנתונים כפי שאתה בוודאי גם קיבלת את התשובות משר החינוך.
דלית שטאובר: תכנית החומש שהסתיימה בשנת 2011, במהלכה הוחלט על תקצוב של 8,000 כיתות לכלל המדינה.
דלית שטאובר: בתוך התכנית 39% מהכיתות היו למגזר שאינו יהודי כי חלקו באוכלוסיה, אני רוצה להזכיר, הוא 25%.
דלית שטאובר: המגמה היתה לצמצם פערים של חסרים.
דלית שטאובר: 25% מהאוכלוסייה, 39% מתוך ה-8,000 כיתות הוקצו למגזר הערבי.
דלית שטאובר: מתוך 8,000 כיתות – 3,025 כיתות.
מוחמד ברכה: כמובן שהנתון הרלוונטי הוא לא האחוז של התלמידים הערבים מכלל התלמידים, אלא האחוז של הכיתות החסרות מסך הכול הכיתות החסרות.
דלית שטאובר: אני אתן את הנתונים ואחר כך נתייחס גם לכל מה שאדוני יבקש.
גאלב מג'אדלה: אנחנו מדברים על תכנית החומש שהסתיימה ב-2011.
דלית שטאובר: אני נותנת את הנתונים שהיו.
מוחמד ברכה: כמה זה 39%, גברתי?
דלית שטאובר: 3,025 כיתות.
מוחמד ברכה: 3,120.
מוחמד ברכה: 39% מ-8,000 זה 3,120 ולא 3,025.
דלית שטאובר: אוקיי, יכול להיות שאני טעיתי.
דלית שטאובר: זה הנתון שמונח לפניי.
דלית שטאובר: אני אומרת את המספר שאושר לבינוי במגזר שאינו יהודי – 3,025.
דלית שטאובר: תיכף ניתן את הנתון המדויק, זה מה שמופיע בפניי.
דלית שטאובר: אם זה שגוי אז אנחנו נתקן.
דלית שטאובר: הגידול הטבעי, כפי שידוע לנו, בכיתות במגזר שאינו יהודי עמד על 2,481.
דלית שטאובר: המשרד תקצב 3,025.
דלית שטאובר: כלומר, כ-544 כיתות מעל הגידול בתקן.
דלית שטאובר: שוב, מתוך המגמה וההכרה שיש צורך בסגירת פערים.
דלית שטאובר: עם קבלת ההחלטה על גילאי 3 – 4 בעקבות אימוץ הממשלה את המלצות דוח טרכטנברג אנחנו הוצאנו עד כה בשנת 2012 1,329 הרשאות לכיתות גן לכל רחבי המדינה, מתוכן 529 הרשאות למגזר שאינו יהודי, מה שמהווה בעצם צמצום ניכר בכיתות הגן החסרות לגילאי 3.
דלית שטאובר: 529 הרשאות לכיתות גן מתוך 1,329 שיצאו עד כה לכלל המדינה, וזה עוד לא סוף תהליך.
דלית שטאובר: אנחנו מתקדמים.
דלית שטאובר: הרי כל יום יוצאות הרשאות נוספות, אנחנו בתחילת השנה.
עינת וילף: וכל ההרשאות הן ממלכתיות.
דלית שטאובר: זה הרשאה של המדינה שאומרת שיש פרוגראמה.
עינת וילף: לא, אבל הם גנים ממלכתיים.
דלית שטאובר: ודאי, ודאי.
דלית שטאובר: הבינוי הוא לגנים ממלכתיים.
דלית שטאובר: את שואלת על משהו אחר.
דלית שטאובר: האם יכולים להיכלל בהחלטה גם גנים אחרים.
דלית שטאובר: זו שאלה אחרת.
דלית שטאובר: יכולים, יש גם דרך איך לעשות את זה.
דלית שטאובר: אבל זה לא לעניין של הבינוי, אבל זה כן נותן מענה לילדים נוספים.
דלית שטאובר: לכן, השאלה שלך היא חשובה.
דלית שטאובר: יש לי כאן נתונים נוספים שהם מהווים איזושהי תשובה לתחשיב של הנתונים שהובאו בפני הוועדה בפעם הקודמת.
דלית שטאובר: אם יהיה צורך אני ארחיב.
דלית שטאובר: אני חושבת שהמגמות שלנו הן מאוד מאוד ברורות.
דלית שטאובר: אנחנו נמצאים כרגע במסגרת הסכמות שעוד לא עוגנו בהחלטת ממשלה לגבי תכנית חומש באה שאנחנו מקווים שמספר הכיתות שייבנו בה הוא 11,000 כיתות.
אלכס מילר: זה מה שהגשתם לממשלה.
דלית שטאובר: עוד לא התקבלה החלטה סופית, אבל יש בינינו הסכמות שזה מספר הכיתות.
דלית שטאובר: אנחנו נמשיך באותה מגמה של הקצאת אחוז יותר גדול מהגידול באוכלוסייה על מנת לצמצם את הפערים ולתת מענה.
דלית שטאובר: אם יש עוד פרטים שהייתם רוצים לשמוע, כל אנשי המקצוע נמצאים פה.
מוחמד ברכה: זאת אומרת, היום אין בפי משרד החינוך בשורה לתכנית חומש חדשה.
דלית שטאובר: יש רק הסכמות, אבל זה עוד לא הוחלט בממשלה.
אלכס מילר: התכנית קיימת, צריך לאשר אותה בממשלה.
מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, אבל אתה שמעת במרץ כשקיימנו את הדיון כאן שהדיון בשלבי עיבוד.
מוחמד ברכה: אתה שאלת מתי זה יהיה מוכן ואמרו חודשיים.
מוחמד ברכה: אתה נתת שלושה חודשים.
אלכס מילר: חבר הכנסת ברכה, הדרישה שלנו היתה שמשרד החינוך יביא תכנית.
אלכס מילר: אני לא אחראי על סדר-היום של ממשלת ישראל ועל מה היא מצביעה.
אלכס מילר: מה שהיה חשוב לי הוא שקודם כל תהיה תכנית שהיא בהסכמה.
אלכס מילר: כמובן שאנחנו נדרוש שהממשלה תאשר ותעלה את התכנית שהגיעו אליה בהסכמה.
דלית שטאובר: לסיכום, יש הסכמה כרגע על מסגרת הכיתות, אנחנו אומרים כאן בוועדה.
דלית שטאובר: הצגנו את העקרונות שלנו, את המגמות שלנו.
דלית שטאובר: אנחנו רוצים לשמור על אותן מגמות של הקצאת כיתות מעבר לגידול הטבעי על מנת לצמצם פערים.
דלית שטאובר: הראנו את זה גם בנתונים וזאת המגמה שבה אנחנו רוצים להמשיך כדי לתת מענה לילדים ולצרכים.
דלית שטאובר: אני רוצה לומר שמהביקורים שלנו ברשויות - וזה מאוד מאוד חשוב, אני רואה שבישיבה כאן אין אף ראש רשות – בדרך כלל ראשי הרשויות הם מאוד מאוד מכירים את הצרכים של הרשויות שלהם.
דלית שטאובר: הם לא יושבים דקה אחת בשקט כאשר יש איזשהו צורך שאין לו מענה.
דלית שטאובר: בסיורים שלנו אני שומעת את השבחים על המענים היצירתיים המהירים ועל הגידול באמת במספר הכיתות שמגיע אליהם.
דלית שטאובר: הם חשים את זה באופן מאוד מאוד מהותי ומעשי בשטח.
אלכס מילר: יש לי כמה שאלות ואני אשמח אם תתייחסו גם לכלל אותן הסוגיות שעלו ואם תוכלו לתת גם תשובות לשאלות שלי.
אלכס מילר: קודם כל, במשך החומש האחרון שהיה אתם הפעלתם כמות של פיילוטים ואפשר להגיד בכלל המגזרים, גם במגזר הערבי.
אלכס מילר: קודם כל, אני אשמח לשמוע אם כתוצאה מאותם פיילוטים - יש כאלה שהצליחו, יש כאלה שלא הצליחו - מה הולך להיות כחלק מתכנית החומש העתידית מבחינת כלל האוכלוסייה אם הפיילוטים הצליחו.
אלכס מילר: שנית, מבחינת כל אותן תכניות כאשר אנחנו דנו כאן בסוגיה של מחשב לכל מורה, בסוגיית מחשוב הכיתות, בכל אותן הסוגיות שהעלנו כאן.
אלכס מילר: אנחנו גם מבינים כמובן את הפיגור שיש בהיבט של כניסת עולם הטכנולוגיה לתוך המגזר.
אלכס מילר: גם ביקשנו שתהיה התייחסות וגם הזרמה כמובן של כל אותם מנגנונים שאנחנו מכירים שמופעלים גם כיום כפיילוטים ברחבי הארץ.
אלכס מילר: מבחינת המעבר - אני יודע שרוב הגנים נמצאים כבר בגלל החלטות משנת 84' על חינוך חינם מגיל 3 בכלל המגזרים, חוץ מאותם 16 יישובים שהיו באשכול 4.
אלכס מילר: לדעתי, באקה אל-גרבייה היתה שם, כפר קאסם.
אלכס מילר: הגישו רשימה והיה לנו כאן דיון.
אלכס מילר: זה שהם בפנים בתוך החוק אז כולם כבר בתוך החוק.
אלכס מילר: מה שמעניין אותי הוא המעבר כי אני יודע שמשרד החינוך פרס מעבר לגילאים 3 ו-4 לשלוש שנים.
אלכס מילר: חשוב לנו לשמוע מבחינת אותם יישובים שכבר מכירים אותם והרשימות נמצאות כבר כל כך הרבה זמן על סדר-יומה של ועדת החינוך, איפה הדברים עומדים כי גם שם צריך להיות בינוי הרבה יותר אינטנסיבי.
אלכס מילר: אנחנו ביקשנו לעצור את כל המהלכים בהם יש הפרטה.
אלכס מילר: אנחנו מזהים הפרטה די גדולה במגזר הערבי בכל הנושא של מעבר של גנים ציבוריים מתחת לעמותות, והיו לנו כאן גם כמה דיונים.
אלכס מילר: בשביל לעצור את המנגנון הזה ובשביל להיכנס לתוך המנגנון של הפעלת גנים ציבוריים צריך תקציב וצריך לבנות את אותם גנים כדי שההורים יוכלו להיכנס לכל המערכת הזאת.
אלכס מילר: אני בטוח שלחברי הכנסת יש עוד כמה סוגיות שהם ירצו להעלות.
אלכס מילר: אני קודם כל מעביר לכם את זכות הדיבור ואחר כך אנחנו נשמע עוד אורחים שהגיעו ובסוף אולי תסכמי ותעני על כל השאלות.
אלכס מילר: נציגי משרד החינוך, תאספו את כל השאלות ובסוף תתנו לנו תשובות.
מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, כשאני בזמנו העליתי את הנושא הכוונה היתה לנהל דיון יסודי שיגיע לתחנה אחת ויחידה – להביא בפני ועדת החינוך פתרון כולל שיבטל או שיסיים את התופעה הזאת של מחסור בכיתות, אפילו עם טווח זמן שייקבע כמובן על-ידי משרד החינוך.
מוחמד ברכה: גם לנו יש הצעות והמומחים ד"ר גרא וד"ר שמעוני נמצאים כאן.
מוחמד ברכה: גם להם יש פתרון שהעלות שלו היא לא מעבר למה שעולה היום למשרד החינוך, ואני מקווה שאנחנו נוכל לשמוע אותם.
מוחמד ברכה: אני מקווה שנוכל לשמוע אותם.
מוחמד ברכה: הנתון הרלוונטי, גברתי המנכ"לית – בתכנית החומש הקודמת לא מקצים 40% או 39% כשאחוז התלמידים הוא 25%, אלא מה אחוז המחסור בכיתות לימוד ביישובים הערביים.
מוחמד ברכה: אני מניח שהמחסור ביישובים הערביים מהווה בין 60% ל-70%, אם לא יותר מכלל המחסור בכיתות הלימוד בארץ בכלל.
מוחמד ברכה: לכן, זה הנתון הרלוונטי שאנחנו צריכים להתייחס אליו.
מוחמד ברכה: דבר נוסף, אנחנו צריכים להביא בחשבון את פערי הצפיפות בכיתות.
מוחמד ברכה: זאת אומרת, גם הדבר הזה צריך להסתיים ולהשתוות כך שהצפיפות תהיה דומה בכל מגזרי האוכלוסייה.
מוחמד ברכה: לשם כך צריך לבנות עוד יותר כיתות.
מוחמד ברכה: אין מחלוקת, גברתי המנכ"לית, שהמחסור, כולל הגידול הטבעי, עומד היום על יותר מ-10,000 כיתות בסוף תכנית החומש כמובן.
מוחמד ברכה: אם נפרט את זה נאמר שבחמש השנים הקרובות כדי להדביק את הגידול הטבעי לבדו אנחנו צריכים 3,400 כיתות ועוד מחסור של 6,600 כיתות.
מוחמד ברכה: איזה תשובות קיימות בתכנית החומש לחמש השנים הבאות שייתנו תשובות גם לגידול הטבעי – 3,400, וגם כן למחסור של 6,600?
מוחמד ברכה: אלו הדברים הרלוונטיים.
מוחמד ברכה: אנחנו לא רוצים לדבר באוויר כפי שאמר היושב-ראש בהתחלה, אלא לדבר קונקרטית מה אנחנו עושים.
מוחמד ברכה: בנוסף, יש מגמה של תכנית החומש, אבל יש גם פתרונות אחרים.
מוחמד ברכה: אני מציע שתשמעו אותם.
מוחמד ברכה: יכול להיות שבסוף הישיבה אנחנו, כמובן בהסכמתכם, נקבע ישיבת עבודה פרטנית שמסקנותיה יובאו לוועדת החינוך בישיבה אחרת.
מוחמד ברכה: אבל אני חושב שטוב אם הדיון הזה יסתיים עם דבר אחד ברור שאתם תבעתם פתרון לתופעה של מחסור בכיתות שיסיים אותה תוך חמש-שש-שבע שנים – מה שיוסכם.
מוחמד ברכה: גברתי, אני מתרשם, ואני מצטער.
מוחמד ברכה: אני לא אפנה את הדברים לכתובתך כי את לא תקופה ארוכה בתפקיד.
מוחמד ברכה: אני מתרשם שבמשרד החינוך טוחנים לאט, טוחנים לאט, אם בכלל טוחנים.
מוחמד ברכה: הרי ידעו לפני חמש שנים שתכנית החומש תסתיים בסוף 2011, למה צריך לחכות שהיא תסתיים על מנת להכין את התכנית החדשה?
מוחמד ברכה: זאת אומרת, המשרד היה צריך להיות ערוך מלכתחילה.
מוחמד ברכה: היא הסתיימה ועכשיו שישה חודשים ואנחנו לא רואים.
מוחמד ברכה: אתם הבטחתם תוך חודשיים, היושב-ראש נתן שלושה חודשים.
מוחמד ברכה: אנחנו היום ברביעי ביוני ואנחנו לא שומעים שיש תכנית על השולחן שנוכל להתייחס אליה, אלא כוונות וקווים כללים.
מוחמד ברכה: אני חושב שכדאי שתיקחי את הדברים בידיים וששר החינוך ייקח את הדברים בידיים ונבוא ונעשה פתרון אסטרטגי, לא פחות ולא יותר, שהתופעה של מחסור בכיתות, מחסור בספסל לימודים לתלמידים לא יתקיים במדינת ישראל לא כלפי הערבי, ולא כלפי היהודי, ולא כלפי החרדי או חילוני.
מוחמד ברכה: התופעה הזאת צריכה להסתיים, אנחנו במאה ה-21.
מוחמד ברכה: זה דבר שהוא לא מתקבל על הדעת.
מוחמד ברכה: סיימתי, תודה רבה.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, למען היושר נתחיל בקצת היסטוריה.
גאלב מג'אדלה: תכנית החומש הזאת התחילה בממשלת אולמרט כאשר פרופ' יולי תמיר היתה שרת החינוך ואני שר המדע, התרבות והספורט.
גאלב מג'אדלה: אנחנו קבענו 40% מ-8,000 כיתות כפשרה שלי ושל פרופ' תמיר עם הממשלה כי באמת היה צריך להיות כמעט 60% מה-8,000 כיתות.
גאלב מג'אדלה: זו היתה הפשרה כי בונים לפי הצורך ולא לפי אחוזים ומספרים קצת פסטורליים.
גאלב מג'אדלה: זאת היתה הפשרה – 40%.
גאלב מג'אדלה: ואני רוצה לומר לך שאנחנו לא יכולים להתחמק מזה.
גאלב מג'אדלה: ואי-אפשר הפעם גם להתפשר.
גאלב מג'אדלה: כי לפי ועדת כנעני אם אנחנו נמשיך בקצב הזה אנחנו נסגור את הפער בעוד חמישים שנה, ואנחנו ודאי לא נהיה כאן.
גאלב מג'אדלה: אלו הם הנתונים.
גאלב מג'אדלה: אני אתייחס גם לנתוני מרכז המחקר והמידע שהם מאוד קרובים.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, אם אתה רוצה להתנהל כראוי, ותרשה לי פעם אחת לתת לך עצה טובה, אתה צריך להקים ועדת משנה.
אלכס מילר: כל הזמן אתה נותן לי עצות טובות ואני תמיד מקבל אותן.
גאלב מג'אדלה: כל העצות עד עכשיו היו טובות, ועד עכשיו עשית אותן על הצד הטוב ביותר.
גאלב מג'אדלה: לדעתי, אתה צריך להקים ועדת משנה שתטפל בנושא הזה לאורך כל השנה באופן צמוד.
גאלב מג'אדלה: אני אגיד לך גם למה.
גאלב מג'אדלה: קודם כל, יש חסמים אובייקטיבים, טבעיים, אמיתיים, לצערנו הרב.
גאלב מג'אדלה: תתחיל במינהל מקרקעי ישראל.
גאלב מג'אדלה: מאשרים בית-ספר לטירה ואין קרקע לבנות את בית-הספר, או שמאשרים ואחר כך לוקח חמש שנים להכין את התכניות.
נסים זאב: עוד הפעם זה ש"ס?
גאלב מג'אדלה: ש"ס במקרה הזה הוא גורם מדרבן, רלוונטי וטוב, וזה לא בגלל שאתה כאן.
גאלב מג'אדלה: אני אגיד לך דבר שהוא לטובת המדינה, פעם אחת צריך גם להגיד משהו לטובת המדינה.
גאלב מג'אדלה: כאשר אתה מתמודד עם הבעיה הזאת ביושר, כדי לסגור את הפער באופן אמיתי, גברתי המנכ"לית, תיווצר צמיחה.
גאלב מג'אדלה: אלפי עובדים ערבים מצטרפים למעגל העבודה כאשר בונים אלפי כיתות.
גאלב מג'אדלה: הצמיחה חוזרת לטובת המדינה.
נסים זאב: לא, עכשיו סודנים עובדים.
גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים שהערבים והחרדים יעבדו כדי שתהיה צמיחה וכדי שיצטרפו למעגל העבודה.
גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת נסים זאב, מי כמוך יודע שלב ליבה של הצמיחה נמצא בענף הבנייה.
גאלב מג'אדלה: ברגע שאתה מתחיל לבנות כל המשק זז וכל המשק בצמיחה.
גאלב מג'אדלה: בניית אלפי כיתות ביישוב הערבי תביא לכך שכמעט כל בעלי המקצועות ינהרו לעבודה.
נסים זאב: בתי החרושת של הברזל עובדים עכשיו ללא הפסקה כי בונים עכשיו את הגדר בשביל הסודנים.
נסים זאב: אתמול הייתי בסיור ו-20% מהברזל במדינת ישראל הולך עכשיו על הגדרות.
גאלב מג'אדלה: גברתי המנכ"ל, יש פה גם מומנט כלכלי שנקרא צמיחה שהוא לטובת כל אזרחי ישראל ולטובתה של קופת המדינה.
גאלב מג'אדלה: יש שיטת PFI.
גאלב מג'אדלה: אין לכם כסף?
גאלב מג'אדלה: תבנו, תלכו בעקבות האמריקאים.
גאלב מג'אדלה: הרי אנחנו מחקים את האמריקאים בכל דבר וגם בדברים השליליים.
גאלב מג'אדלה: בואו נחקה אותם בדברים החיוביים.
גאלב מג'אדלה: תבנו בשיטת ה-PFI 15 שנה ואני מבטיח לך שבחישוב נכון ובאסטרטגיה מסודרת ובנכונות טובה אתם תגיעו תוך 15 שנה לסגירה אמיתית של פערים במאה אחוזים בפועל, לא 50 שנה לפי דוח כנעני.
גאלב מג'אדלה: כולנו נצא נשכרים, גם בתי-הספר יהיו ראויים, החדרים לא יהיו שכורים.
גאלב מג'אדלה: זה כתוב פה, הממ"מ לא משקר: לפי ועדת כנעני בקצב הבנייה הזה הפער המצטבר ייסגר רק בעוד 50 שנה.
גאלב מג'אדלה: לא אני כתבתי את זה, הממ"מ כתב את זה.
גאלב מג'אדלה: לא כנעני קבע את סגירת הפער, הקצב של הבנייה.
גאלב מג'אדלה: הוא רק תרגם את זה לשנים.
גאלב מג'אדלה: לכן, אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, הקמת ועדת משנה שתעקוב אחרי הנושא ותוביל אותו וגם תפעל בסיוע של כל הגורמים להסרת חסמים כמו קרקעות, רישוי – ואפשר פה להיעזר כמובן באנשים שיכולים לעזור – היא דבר ראוי לא רק לטובת התלמידים שלנו, אלא לטובת החברה הישראלית כולה ולמשמעותה.
נסים זאב: אדוני היושב-ראש, אני חייב לומר שהייתי בטוח שאחרי הסקירה של המנכ"לית חברי הכנסת שהעלו את הנושא קודם כל יודו למשרד החינוך ולמנכ"לית על השינוי המהותי שאנחנו רואים כלפי המגזר הערבי.
אלכס מילר: הממשלה עוד לא קיבלה את זה.
גאלב מג'אדלה: אנחנו תמיד מודים, אבל עדיין.
נסים זאב: לא, לא.
נסים זאב: מודים, מודים משתקין אותו.
נסים זאב: אתה יודע מה זה מודים?
נסים זאב: כשפעמיים מודים אז משתקים אותו כי לא יודעים למי הוא מודה.
נסים זאב: אין ריבוי אחר ריבוי, אלא למעט.
נסים זאב: אני רוצה להסביר לך.
נסים זאב: כאשר אני רואה את הנתונים, הנתון לשנה הבאה של 529 כיתות מתוך 1,320 זה בלי לקבוע מדיניות.
נסים זאב: זאת אומרת, המדיניות ממשיכה להתנהל לפחות כפי שהיה בתכנית החומש הקודמת, ממש לפחות כי זה יותר מ-40%.
נסים זאב: לכן, אני חושב שהמנכ"לית בעצם מובילה בלי כל הדיון הזה.
נסים זאב: מה המשמעות של זה שאתה רוצה לצמצם פערים לפי כיתות?
נסים זאב: זאת אומרת, בעצם בואו נסגור את הבאסטה.
נסים זאב: אין בנייה במגזר אחר, לא החרדי ולא הכללי ולא הממלכתי, ואנחנו ניתן 70% מהבינוי ניתן למגזר הערבי כדי לצמצם.
מוחמד ברכה: בוא נעשה דיון רציני, זה לא המליאה.
גאלב מג'אדלה: בונים לפי הצורך, לא לפי המגזרים, נסים.
גאלב מג'אדלה: ברמת אביב לא צריך לבנות, אין מחסור ברמת אביב.
נסים זאב: מוחמד, אני הבנתי, סליחה.
נסים זאב: אני רק אומר מה הנגזרת של המחסור הזה.
נסים זאב: מוחמד, כשאתה בא ואומר: אני רוצה לפעול לפי צרכים זאת אומרת בעצם אני בא ואומר: הצרכים של המגזר הערבי היום, ובצדק, 60%-70%.
נסים זאב: בוא נפנה את הבינוי לקראת 2012-2013 לפי אותם אחוזים.
גאלב מג'אדלה: לפי הצרכים.
נסים זאב: לפי הצרכים.
נסים זאב: 30% יהיה למגזר הכללי ובוא נתעלם - - -
גאלב מג'אדלה: כי לא צריך שם.
גאלב מג'אדלה: ברמת אביב לא צריך, יש תוספת כיתות.
גאלב מג'אדלה: יש עודף כיתות.
גאלב מג'אדלה: האם אתה רוצה רק כדי לבנות?
נסים זאב: אני חושב שמשרד החינוך הלך באמת מעל ומעבר לגבי הצרכים.
גאלב מג'אדלה: לא הלך לא מעל ולא מעבר.
גאלב מג'אדלה: הוא לא סוגר את הפער.
גאלב מג'אדלה: אל תטעה את הציבור ואת הפער.
גאלב מג'אדלה: יש פה נתונים.
נסים זאב: לא, אני לא מטעה.
נסים זאב: יש אפשרות אחת ויחידה – לגייס כספים אולי מסעודיה למשרד החינוך כדי שיהיה יותר בינוי במדינת ישראל.
גאלב מג'אדלה: אין בעיה.
גאלב מג'אדלה: כשהממשלה תאפשר נגייס כספים גם מסעודיה.
גאלב מג'אדלה: תעזוב אותך מסעודיה, התלמידים הערבים זכאים לזה.
אלכס מילר: חבר הכנסת מג'אדלה, תודה.
אלכס מילר: תן לבן-אדם להגיד מה שהוא חושב שהוא צריך להגיד.
אלכס מילר: למה אתה מתווכח איתו?
נסים זאב: אני חושב שמשרד החינוך מתמודד באמת ביושר גם עם הגידול הטבעי וגם עם סגירת הפערים.
נסים זאב: נכון, זה לא סגירת פערים שיכולים להיות בתוך שלוש-ארבע שנים, אני מסכים.
נסים זאב: אבל, בסופו של דבר, אם מצמצמים 10% בשנה אפילו או 5% אפילו בשנה, מבחינת הבינוי, מבחינת התקציב יש לזה משמעות של מיליונים רבים.
מוחמד ברכה: נסים, אני אסבר את האוזן שלך.
מוחמד ברכה: אני עשיתי את חישוב אריתמטי פשוט לפי הקצב של תכנית החומש הקודמת.
מוחמד ברכה: מצאתי שעל מנת לסגור את המחסור על-פי הקצב של תכנית החומש צריך 32 שנים.
מוחמד ברכה: זה לא בדיחה, זה בנפשם של התלמידים ושל האנשים.
עינת וילף: מה הנחת לגבי מגמות ילודה?
עינת וילף: יש הרי ירידה.
מוחמד ברכה: גם זה נלקח בחשבון.
מוחמד ברכה: אני מדבר על סגירת הפער שהוא מעבר לקצב הילודה.
מוחמד ברכה: הרי בתכנית החומש יוצא שאנחנו פה כותבים שסוגרים פער של 300 ומשהו כיתות, בפועל זה 126 – סגירת הפער של מה שחסר.
מוחמד ברכה: בקצב הזה כל אחד יעשה את החישוב האריתמטי הפשוט.
עינת וילף: למה אתה אומר שבפועל זה 126?
מוחמד ברכה: יש מספרים לא נכונים כאן, תיכף נשמע.
מוחמד ברכה: יש מספרים לא נכונים, יש נתונים לא נכונים שהתקבלו.
מוחמד ברכה: לכן, אני לא דיברתי על 32 שנים, על חמש-שש-שבע שנים, אבל לפחות שנראה שיש קו סיום.
נסים זאב: תסלח לי, אבל כשאתה קובע מדיניות של 40% של כלל הכיתות כל שנה, באמת אני אומר לך שאני נופל מהרגליים.
נסים זאב: אין פה אפילו מילה אחת לדבר מול משרד החינוך.
נסים זאב: הם עושים מעל ומעבר.
נסים זאב: אגב, משרד החינוך לא הולך לבנות את ה-60% כשאין צורך.
נסים זאב: אל תגיד לי רמת אביב.
נסים זאב: אין מצב כזה שיש בינוי של כיתה אחת במדינת ישראל ללא צורך, אין דבר כזה.
נסים זאב: גם במגזר החרדי הפערים הם במאות אחוזים.
נסים זאב: אני לא נכנס עכשיו למגזרים אחרים, אבל אני יכול לומר שאם המדיניות הזאת תהיה גם לקראת 2013 ו-2014, ואני רואה שכך היא המגמה, אני חושב שמשרד החינוך עושה את הכול.
נסים זאב: דבר נוסף לגבי הבינוי – זה נכון.
נסים זאב: ככל שבונים יותר יש יותר תעסוקה ואנשים יותר עובדים וזה דבר חשוב.
נסים זאב: השאלה היא איפה יעבדו.
נסים זאב: האם בכבישים או בבינוי של בתי-ספר או בבניית הגדר?
נסים זאב: כל בינוי הוא חשוב כדי לתת עבודה.
נסים זאב: אני מקווה שהסודנים, בסופו של דבר, לא ייקחו במדינת ישראל את העבודה.
נסים זאב: נכנסים לפה היום 60,000 עובדים והם יכולים להוות איום רציני ואמיתי.
נסים זאב: האיום הוא גם בבתי המלון.
נסים זאב: בבתי המלון היתה בעיקר עבודה ערבית ובכל מיני מקומות עבודה, ועכשיו היא נדחקת הצידה.
עינת וילף: יש לי כמה שאלות.