GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מלכה רפופורט חובב: הוועדה בראשותה של רבקה כרמי בודדה וזיהתה ארבע נקודות בקריירה, שמהוות חסם: שלב הפוסט דוקטורט, שלב הגיוס, שלב השימור ושלב הקיום.
מלכה רפופורט חובב: כפי שאמרתי, ות"ת מינתה ועדה לבדיקת הנושא בראשותה של פרופ' כרמי.
מלכה רפופורט חובב: אני אדבר על ההמלצות של הוועדה הזו.
מלכה רפופורט חובב: אני רוצה לציין, שההמלצות מכוונות להתמודדות עם החסמים, אבל מבלי לוותר על מצוינות מדעית.
מלכה רפופורט חובב: אין לנו שום סיבה לחשוב, שאנחנו צריכים להוריד את הרף כדי לקבל נשים למערכת.
מלכה רפופורט חובב: המלצה ראשונה היא מיסוד תפקיד יועצת הנשיא לקידום מעמד האישה.
מלכה רפופורט חובב: אני רוצה לציין, שברוב המוסדות להשכלה גבוהה קיים תפקיד כזה, אבל אנחנו רוצים להעצים את התפקיד הזה.
מלכה רפופורט חובב: אנחנו דורשים שהנושאת בתפקיד תהיה בעלת דרגה אקדמית בכירה, והתפקיד יהיה מעוגן בנוהלי המוסד.
מלכה רפופורט חובב: לרשות היועצת יועמדו משאבי תקציב וכוח אדם לביצוע התפקיד, כולל ביצוע מחקר ועריכת דוחות.
מלכה רפופורט חובב: גולת הכותרת של הפעילות של הנושאת בתפקיד, היא שכל שנה היא תגיש דוח שוויון מגדרי המשקף את המצב באותו מוסד.
מלכה רפופורט חובב: צריך לתאר את התקדמות המוסד לעבר השגת היעדים וגיוס שימור ואיזון מגדרי במוסד.
מלכה רפופורט חובב: הדוח יוגש גם לנשיא מוסד, גם לוועד הפועל, לוועד המנהל ולרגולטור – הגופים המממנים: ות"ת, מל"ג.
מלכה רפופורט חובב: יש פה עניין של נראות.
מלכה רפופורט חובב: אנחנו צריכים להביא את המוסדות למצב שאם יש חוסר איזון מגדרי קיצוני, הם יתביישו.
עינת וילף: האם משהו ממה שמתואר כאן מעוגן?
עינת וילף: באיזו רמה זה מעוגן?
עינת וילף: האם יש חקיקה?
עינת וילף: האם יש תקנות?
מלכה רפופורט חובב: כפי שאמרתי, ההמלצות האלו אומצו על ידי ות"ת ועל ידי מל"ג.
אלכס מילר: האם יש מנגנון של קביעת יעדים לכל מוסד ומוסד?
מלכה רפופורט חובב: אני אדבר על היעדים.
אלכס מילר: בסופו של דבר, יש יעדים וירטואליים ומה שאתם באים ואומרים זה שמכל מה שעשיתם הדבר היחיד שנשאר זה להגיד לאותו מוסד: "תתביישו לכם".
אלכס מילר: אנחנו לא בגן ילדים, שעושים "נו,נו,נו" למישהו.
אלכס מילר: צריך פה מנגנון שהוא משווה.
אלכס מילר: צריך לומר להם: "יש פה יעדים, קבענו מנגנון וקיבלתם אותו.
אלכס מילר: אנחנו הרגולטור.
אלכס מילר: אם לא תעמדו ביעדים, לא תקבלו אל"ף, בי"ת, גימ"ל".
מלכה רפופורט חובב: ברור שאם הרגולטור יהיה אפקטיבי, כך יהיה.
מלכה רפופורט חובב: אגב, יש ועדות אכיפה במל"ג.
מלכה רפופורט חובב: אנחנו צריכים לדאוג שלוועדות האלה יהיו שיניים והן תפעלנה כמו שצריך.
אלכס מילר: פה השאלה.
מלכה רפופורט חובב: כרגע אין עניין תקציבי.
מלכה רפופורט חובב: כרגע לא התקבלה שום החלטה שיש תמרוץ תקציבי.
אלכס מילר: לא צריך תמרוץ.
אלכס מילר: אנחנו לא צריכים לתמרץ את האוניברסיטאות בשביל שישוו בין הנשים לגברים בסגל הבכיר.
אלכס מילר: לא צריך לתמרץ מישהו בשביל שיעשה את השוויון הזה.
אלכס מילר: אני חושב, שאחד מהגופים האחרונים שהגיע למצב כזה אבסורדי של אחוזים זה האוניברסיטאות.
אלכס מילר: אני לא צריך לתת תמרוץ לזה.
אלכס מילר: אני בסך הכל צריך לקבל החלטה, להציב יעדים ולבצע אותם.
מלכה רפופורט חובב: ודאי.
מלכה רפופורט חובב: אני רוצה לציין, שבמל"ג החדשה, שהתמנתה לא מזמן, יש איזון מגדרי מוחלט: 50% נשים ו-50% גברים.
עינת וילף: השאלה היא, האם היום יש יעדים.
עינת וילף: האם כל אוניברסיטה הגדירה יעדים ומחויבת להציג אותם?
מלכה רפופורט חובב: תיכף נראה מהם היעדים.
מלכה רפופורט חובב: האוניברסיטה כן תצטרך להציג אותם.
מלכה רפופורט חובב: השלב השני הוא שלב הפוסט דוקטורט.
מלכה רפופורט חובב: בחלק ניכר מהמקצועות האקדמיים תנאי מוקדם לקבלה למשרה אקדמית הוא יציאה לפוסט דוקטורט.
מלכה רפופורט חובב: יש תמימות דעים בהרבה מאוד מקצועות, בדרך כלל במקצועות הניסויים, שהדבר הזה מוצדק.
אלכס מילר: לכמה נשים בסגל הזוטר היום יש פוסט דוקטורט ועדיין לא נקלטו לתוך הסגל הבכיר?
אלכס מילר: עזבו כרגע את העתיד.
אלכס מילר: האם מישהו ניקה פה שולחן עם מה שיש?
מלכה רפופורט חובב: קודם כל, ברור שזה חסם רציני.
מלכה רפופורט חובב: יש לי פה נתונים ממכון ויצמן, שמראה שבשנת 2006 אחוז הנשים שיצאו לפוסט דוקטורט בחו"ל היה רק 26%.
מלכה רפופורט חובב: מכון ויצמן הקים תוכנית מיוחדת.
אלכס מילר: נניח שיצאו 26%.
מלכה רפופורט חובב: ונקלטו באותן שנים רק 7%.
אלכס מילר: 26% ממכון ויצמן זה משהו כמו 300 אנשים.
מלכה רפופורט חובב: אני מנסה להראות שיש מתאם: כאשר מעט מאוד נשים יצאו לפוסט דוקטורט, מעט מאוד נשים גם נקלטו.
מלכה רפופורט חובב: הם פיתחו תוכנית לאתר את המדעניות המצטיינות, ונתנו תנאים כספיים משופרים כדי שתוכלנה לצאת נשים עם משפחות.
מלכה רפופורט חובב: הבעיה העיקרית לנשים באקדמיה, היא האתגר לשלב משפחה עם קריירה אקדמית, במיוחד אם צריך לצאת לחו"ל.
מלכה רפופורט חובב: בדרך כלל בן הזוג צריך לוותר בצורה כלשהי ויש עניין כספי.
מלכה רפופורט חובב: לכן, תמרצו אותן בגדול.
מלכה רפופורט חובב: אנחנו רואים שכעבור שלוש שנים אחוז הנשים שיצאו לפוסט דוקטורט בחו"ל עלה באופן משמעותי.
מלכה רפופורט חובב: במקביל, אחוז הנקלטות בתור חוקרות בכירות עלה.
מלכה רפופורט חובב: כלומר, אנחנו רואים שיש מתאם.
מלכה רפופורט חובב: זה ניסיון שצלח.
מלכה רפופורט חובב: אנו צריכים להעמיד לרשות הנשים המצטיינות מבחינה אקדמית תנאים משופרים, שיאפשרו להן לצאת לפוסט דוקטורט.
מלכה רפופורט חובב: שלב הגיוס – אנחנו יודעים שנשים הן הרבה פחות אגרסיביות בפנייה למשרות.
מלכה רפופורט חובב: אנחנו ממליצים שהמוסדות ינקטו במדיניות פרו-אקטיבית לגיוס נשים.
מלכה רפופורט חובב: בשלבי השימור והקידום אנו צריכים ליצור תנאים פיזיים וכללים שיקלו על האיזון, כמו שציינתי עכשיו, בין הדרישות האקדמיות לבין חיי משפחה.
מלכה רפופורט חובב: זה מתבטא בבניית פעוטונים בתוך אוניברסיטאות או הארכת הזמן בהליכי קידום – עד שתי הארכות - בגין כל לידה.
מלכה רפופורט חובב: הדברים האלה יושמו ברוב המוסדות.
מלכה רפופורט חובב: בנוסף, יישום הולם לנשים בוועדות המרכזיות במוסד.
מלכה רפופורט חובב: יש לנו דרישה שבכל הוועדות המרכזיות: ועדות קליטה, ועדות מינויים, סנאט, ועדות פרסים וכו', בשלב הראשוני תהיינה 30% נשים בכל ועדה.
מלכה רפופורט חובב: אם יש מקצוע שקשה למצוא בו נשים, יועצת הנשיא צריכה לשבת בוועדה.
אלכס מילר: במידה ויהיו נשים בכל המנגנונים של קבלת ההחלטות, זה שינוי שיטת הממשל הפנימי שאתם מציעים.
אלכס מילר: זה ישפיע על מספר הנשים שאמורים להיקלט בתוך המערכת של הסגל הבכיר.
מלכה רפופורט חובב: המחקרים בעולם מראים, שכאשר שמים נשים בעמדות מפתח זה מוביל לשינוי.
אלכס מילר: כלומר, עד היום בכוונה הפלו את הנשים.
מלכה רפופורט חובב: את זה לא אמרתי.
עינת וילף: לא עושים את זה בכוונה.
עינת וילף: זו החוויה שלי לחלוטין.
עינת וילף: לאף אחד אין כוונות רעות, אבל כאשר יושבים ומקבלים החלטות את מי יזמנו לפנל, להרצאה או לדיון, השמות שחושבים עליהם הם שמות שנוטים להיות באופן לא פרופורציונאלי של גברים.
עינת וילף: נשים גם פחות מוכרות.
עינת וילף: זה לא אומר שהן פחות מצטיינות.
עינת וילף: יש לנו נטייה להניח, שמי שלא מוכר הוא לא טוב.
עינת וילף: כלומר, "אם הוא היה טוב, אז הוא בוודאי היה מוכר".
עינת וילף: כדי להביא נשים למקומות האלה, צריך להיות הרבה יותר פרו אקטיבי, צריך לחשוב על כך, צריך להתאמץ.
עינת וילף: זה לא עניין של כוונות רעות.
עינת וילף: זה פשוט קורה באופן טבעי.
מלכה רפופורט חובב: שאלת על היעד.
מלכה רפופורט חובב: היעד שלנו הוא שעד סוף החומש יהיו 40%-45% נשים מכלל המגויסים לאוניברסיטאות.
מלכה רפופורט חובב: הדבר הזה הוא מאוד חשוב.
אלכס מילר: כלומר, תוך 5 שנים אתם רוצים להעלות קרוב ל-25% יותר ממה שיש היום.
יהודית גידלי: כמה יש היום?
מלכה רפופורט חובב: אין לי את הנתונים.
מלכה רפופורט חובב: אני רוצה לציין, שעכשיו זה מועד קריטי, מפני שהסגל האקדמי באוניברסיטאות בארץ הוא יחסית מבוגר.
מלכה רפופורט חובב: הרבה יותר מבוגר ממקומות אחרים בעולם.
מלכה רפופורט חובב: תוכנית החומש של ות"ת מדברת על גיוס מאסיבי של חוקרים.
מלכה רפופורט חובב: לכן, זה הזמן.
אלכס מילר: האם ות"ת בדק, מתי נעשתה בדיקה של מנגנוני קבלת החלטות בכל מה שקשור לקליטת אדם כזה או אחר לתוך המערכת?
מלכה רפופורט חובב: לא.
אלכס מילר: אחר כך יבואו ויגידו: "מה אתם רוצים?
אלכס מילר: אנחנו לא הכנסנו בן אדם למרות שהוא היה מבריק, כי אנחנו מחויבים להכניס אישה".
אלכס מילר: זה ייתן סיבה לאוניברסיטה כזו או אחרת לא להכניס בן אדם מסוים.
אלכס מילר: הם יגידו: "אנחנו מחויבים להכניס אישה".
אלכס מילר: אנחנו צריכים לוודא שלא ייווצר מצב, שבו לוקחים את הכלי הזה ומשתמשים בו.
אלכס מילר: אני שמעתי, שעדיין קיימת היום דרך של הכנסת מקורבים.
אלכס מילר: אותם האנשים שאמורים להיקלט ומובילים באקדמיה אולי לא כל כך מתאימים מבחינת דעותיהם לאלה שמקבלים החלטות.
אלכס מילר: פה נותנים עוד איזשהו כלי להכניס קבוצה זו ולא אחרת, כי צריך לעמוד ביעדים.
אלכס מילר: אני הייתי מציע, שבמקביל למנגנון שאתם בניתם גם תעשו הבחנה של מנגנון של קליטת אנשים ותשוו את זה למערכת הקיימת בעולם.
אלכס מילר: האם אנחנו פה במרוץ על הכמות או על האיכות?
אלכס מילר: אני שומע שיש פה מנגנון של כמות מאמרים שכותבים, וכאשר מסתכלים על האיכות זה הרבה פחות ממה שהיינו רוצים שיהיה באקדמיה בישראל.
אלכס מילר: הנושא הזה חייב להיות חלק מהעניין.
אלכס מילר: כרגולטור אתם חייבים לבדוק את זה.
אלכס מילר: בסופו של דבר, השאלה היא את מי קולטים ובאיזו דרך.
אלכס מילר: חבל שעד היום לא חשבתם לבדוק את המערכת הזו.
מלכה רפופורט חובב: בתור חברת ות"ת, ברור לי שבתוך העניין של התקצוב יש את העניין של מדידת התפוקה המדעית, לא רק מבחינת הכמות אלא גם מבחינת האיכות.
מלכה רפופורט חובב: נעשתה הרבה מאוד עבודה – וממשיכה להיעשות הרבה מאוד עבודה – בעניין הזה.
מלכה רפופורט חובב: גם בתור יו"ר ועדת מינויים באוניברסיטה העברית הרבה מאוד שנים, אני יכולה לומר שזה ממש לא נכון שרק מקורבים נכנסים.
יהודית גידלי: לא רק, אבל גם.
עינת וילף: את צודקת שיש לנו הזדמנות עכשיו, שסוף-סוף מחזירים תקציבים ותקנים למערכת ההשכלה הגבוהה, אחרי תקופה ארוכה מאוד של הקפאה וקיצוצים.
עינת וילף: זו ההזדמנות באמת לעשות קפיצת מדרגה בייצוג של נשים בסגל האוניברסיטאי.
עינת וילף: האם התקצוב הזה מגיע עם אמירות כאלה?
מלכה רפופורט חובב: כלומר, את שואלת האם יש תמרוץ תקציבי לעניין הזה.
עינת וילף: לא אם יש תמרוץ, אלא האם יש אמירה ברורה לאוניברסיטאות.
עינת וילף: מחזירים לכם כסף אחרי תקופה ארוכה שבה היתה הקפאה.
עינת וילף: אנחנו מצפים – זה לא בהכרח תנאי, וזה לא אומר שהתקצוב ייפסק – לראות שהתקציב הזה והגדלת התקנים מביאים לתוצאות וליעדים שהוגדרו פה.
מלכה רפופורט חובב: ברור.
מלכה רפופורט חובב: היעדים שהוגדרו פה נכתבו בדוח שאושר על ידי ות"ת ומל"ג.
מלכה רפופורט חובב: הדוח נשלח עם כל ההמלצות למוסדות.
מלכה רפופורט חובב: בהחלטות של הות"ת נכתב שבעוד שנה ות"ת תקיים שוב דיון, על מנת לראות את התוצאות של המהלך הזה.
עינת וילף: כלומר, כל אוניברסיטה חייבת לעמוד ביעדים האלה.
עינת וילף: האם לות"ת יש את הסמכות להזיז תקציבים מאוניברסיטה שהתקדמה יותר על חשבון אוניברסיטה שהתקדמה פחות?
מלכה רפופורט חובב: אני לא יודעת את התשובה לשאלה הזו.
עינת וילף: האם זה בגדר הסמכויות של ות"ת?
אלכס מילר: לכל מוסד יש מכסה, ופעם מאשרים תוספת ופעם מאשרים פחות.
אלכס מילר: הם יכולים לעשות את זה.
עינת וילף: אבל זה רק על בסיס סטודנטים.
אלכס מילר: יש גם תוספות למחקר.
יהודית גידלי: יש מודל תקצוב.
יהודית גידלי: השאלה היא אם זה חלק.
מלכה רפופורט חובב: היום זה לא חלק ממודל התקצוב.
יהודית גידלי: וזה אמור להיות?
מלכה רפופורט חובב: לא התקבלה החלטה להכניס תמרוץ דרך מודל התקצוב.
עינת וילף: האם ההחלטה הזו היא החלטה המתקבלת בות"ת או שהיא דורשת חקיקה, את אישור ועדת החינוך ושר החינוך?
יהודית גידלי: הם עצמאים.
יהודית גידלי: הם יכולים להחליט על מודל תקצוב.
אלכס מילר: את יכולה לחוקק כל דבר.
עינת וילף: אבל לות"ת יש את היכולת להגיד, שבאיזשהו שלב ייכנס גם זה.
מלכה רפופורט חובב: בהחלט.
מלכה רפופורט חובב: ות"ת יכולה להכניס את זה למודל התקצוב.
מלכה רפופורט חובב: כרגע לא התקבלה החלטה כזו.
אלכס מילר: זו האוטונומיה שנתן המחוקק למערכת ההשכלה הגבוהה, בשביל שהם יוכלו לקבל החלטות מסוג זה.
אלכס מילר: השאלה היא, האם בכלל רוצים ומתעסקים בסוגיה זו.
אלכס מילר: כמו שאנחנו יודעים, המערכות האלה מעורבבות.
אלכס מילר: בסופו של דבר יושבת נשיאת ור"ה, שמייצגת את כל האוניברסיטאות, ולוקחת על עצמה להיות בראש הוועדה שצריכה להחליט על צעדים.
אלכס מילר: היא יכולה לבנות מודל, כך שבסופו של דבר ייצא דבר טוב ואם מישהו לא מבצע, אומרים לו: "תתבייש".
עינת וילף: אנחנו מדברים על מודל תקצוב.
אלכס מילר: יש פה ניגוד עניינים.
אלכס מילר: אתם צריכים לעבוד בצורה שמפרידה את הרשויות.
אלכס מילר: ועד ראשי אוניברסיטאות צריך להתעסק באוניברסיטאות.
אלכס מילר: בן אדם שמתעסק באוניברסיטאות לא יכול לשבת ולהחליט על אילו סנקציות הוא יטיל על הקבוצה שהוא מייצג אותה.
אלכס מילר: ברור שהוא לא יטיל סנקציות על עצמו.
אלכס מילר: נשיאות אוניברסיטת בן גוריון לא תשב ותמציא ענישה על עצמה.
מלכה רפופורט חובב: בוודאי.
מלכה רפופורט חובב: אלה לא נכללו.
אלכס מילר: ברגע שאתם מקימים ועדות מקצועיות, שאמורות לבנות מנגנון, זה מבורך.
אלכס מילר: ברגע שמדברים על סנקציות כנגד מי שלא מבצע את התוכנית שאתם בניתם, חייבים להיות אנשים שאין להם שום קשר לניהול מוסדות שעליהם תחול הסנקציה.
מלכה רפופורט חובב: אני אעביר את המסר.
אלכס מילר: זה כמו שעכשיו יישבו ראשי מפלגות ויקבעו מה תהיה הסנקציה על מי שעובר על חוק מימון מפלגות.
מלכה רפופורט חובב: אתה בעצם מדבר על ההרכב של ות"ת.
אלכס מילר: נשיאת אוניברסיטת בן גוריון היא לא חלק מות"ת.
אלכס מילר: ברגע שאתם החלטתם להקים ועדה חיצונית, שאמורה לדון במנגנונים שאתם רוצים להפעיל על האוניברסיטאות, לא הגיוני שאדם ממונה הוא גם זה שיקבע.
אלכס מילר: אין לי שום בעיה עם נשיאת אוניברסיטת בן גוריון.
אלכס מילר: אני מכבד אותה.
מלכה רפופורט חובב: היא לא ממונה.
מלכה רפופורט חובב: היא רק הגישה דוח לנתח את המצב ולהגיש המלצות.
אלכס מילר: אנחנו רוצים שהמערכת הזו תעבוד.
אלכס מילר: אנחנו לא מבזבזים את הזמן שלנו כאשר אנחנו יושבים כאן.
אלכס מילר: אנחנו שומעים מכם שעשיתם את העבודה – הבאתם מצגת, יש לכם תוכנית עבודה.
אלכס מילר: אנחנו בסופו של דבר רוצים שהיא תבוצע.
אלכס מילר: אם אתם אומרים שאתם יוצאים לדרך של חמש שנים קדימה, בעוד חמש שנים אני אמצא את עצמי יושב כאן – חבר ועדה או לא חבר ועדה – וכל מה שאני אוכל להגיד לאוניברסיטאות זה: "תתביישו לכן".
אלכס מילר: זה משהו שאתם חייבים לחשוב עליו.
אלכס מילר: כאשר אתם יוצאים לדרך שבאה לעשות שינוי מהותי במנגנון של קליטת נשים במערכת אקדמית בסגל הבכיר, אתם חייבים לוודא שבסופו של דבר התוכנית שלכם תיושם ולא תהיה במסגרת של המלצה.
אלכס מילר: מסגרות של המלצה לא מתקיימות.
אלכס מילר: רק אתמול ישבנו כאן
אלכס מילר: בוועדת חינוך עם אוניברסיטת תל-אביב בנוגע לכל ההמלצות שהתקבלו בוועדת ראשי האוניברסיטאות ובמועצה להשכלה גבוהה.
אלכס מילר: הוא יושב, מסתכל עלינו ואומר: בסדר, המלצתם, שמעתי, אבל הפרשנות שלי היא אחרת.
דבורה מרגוליס: החלוקה היתה לשניים.
דבורה מרגוליס: רבקה כרמי, יו"ר ור"ה-נשיאת אוניברסיטת בן גוריון, לקחה על עצמה לעמוד בראש ועדה מקצועית שהקים הות"ת לעניין הבחינה של הנושא הזה.
דבורה מרגוליס: היא עשתה זאת כאישה, כמי שעברה מסלול לא קצר באקדמיה.
דבורה מרגוליס: חברות וחברי הוועדה היו אנשים מהאוניברסיטאות.
דבורה מרגוליס: הרעיון היה לעשות את השינוי בשטח.
דבורה מרגוליס: לא יכול להיות שם אדם חיצוני, שלא קשור ולא מכיר את המערכת.
דבורה מרגוליס: הם הביאו המלצות שהן המלצות אופרטיביות להפעלה.
דבורה מרגוליס: פה נגמר החלק של רבקה כרמי, וזה חזר לות"ת ולמל"ג ואושר בשני הפורומים המכובדים האלה.
דבורה מרגוליס: לשני הפורומים האלה יש בהחלט אפשרות לפקח ולבדוק, האם הדברים האלה מבוצעים.
דבורה מרגוליס: הם יעשו את זה.
דבורה מרגוליס: בתוך שנה צריך להגיש דוח ביצוע.
אלכס מילר: ברגע שזה אושר, הכל טוב ויפה.
אלכס מילר: אנחנו רוצים לשמוע מה קורה ברגע שלא מבצעים את ההמלצות.
אלכס מילר: זה המבחן האמיתי של ביצוע של מה שאתם עושים.
אלכס מילר: הוועדות האלה כל הזמן קיימות.
מלכה רפופורט חובב: אני מציעה שניפגש בעוד שנה ונראה.
עינת וילף: אני הייתי רוצה לראות, שזה כן ייכנס למנגנון התקצוב.
עינת וילף: מאחר ומנגנון התקצוב הוא סגור ומעבירים מקבוצה לקבוצה.
אלכס מילר: יש שם כמה מנגנוני תקצוב.
מלכה רפופורט חובב: המודל הזה הוא מאוד מורכב.
מלכה רפופורט חובב: אנחנו לא נפתח אותו כאן.
עינת וילף: אבל שיהיה מודל שמתייחס לנושא של הנשים.
אלכס מילר: מתי אתם יוצאים לפגרה?
מלכה רפופורט חובב: אנחנו עובדים כל הקיץ, ויוצאים לפגרה בסוף אוגוסט.
אלכס מילר: מתי יוצא המל"ג לפגרה?
מלכה רפופורט חובב: אני לא חברת מל"ג.
מלכה רפופורט חובב: אני לא יודעת.
אלכס מילר: אני חושב שזה כמו הכנסת.
אלכס מילר: אנחנו נעבוד לפי לוחות הזמנים שלנו.
אלכס מילר: אנחנו נמליץ, שאתם תדווחו לוועדה על קיום כינוס של ועדה מיוחדת במועצה להשכלה גבוהה ביחד עם ות"ת, בעניין של ביצוע מסקנות בסוגיה הזו.
אלכס מילר: אתם תדווחו לוועדת החינוך, מה הכלי – אני לא רוצה להיכנס לעניין של ענישה – מול המוסדות שלא מבצעים את התוכנית לחומש הקרוב.
אלכס מילר: ניתן לכם חודשיים לדווח לנו.
אלכס מילר: אני חושב, שחודשיים מספיקים לכנס את הוועדה.
אלכס מילר: כך בעוד שנה נוכל לשבת ולשמוע: מי נענש, באיזה דרך נענש וכו'.
דבורה מרגוליס: אבל בעוד חודשיים עוד אי אפשר יהיה להפעיל את כל הדברים האלה.
דבורה מרגוליס: זה ייקח כמה חודשים.
אלכס מילר: אני רוצה שתדווחו לנו בנוגע לביצוע התוכנית.
אלכס מילר: מי שתוך שנה- שנתיים לא מבצע את התוכנית, יהיה מנגנון של הטלת סנקציה כזו וכזו.
אלכס מילר: כך האוניברסיטאות יידעו, וכל מי שרוצה להיכנס למערכת הזו יידע, שיש לו סיכוי להיקלט במערכת הזו תוך חמש שנים ובמה הוא צריך לעמוד.
אלכס מילר: לכן, אני מבקש מכם להקים ועדה מיוחדת לבחינה רחבה של כל מה שקשור לוועדות מינויים במוסדות להשכלה הגבוהה.
אלכס מילר: את הדוח הזה תגישו לוועדת חינוך.
אלכס מילר: זה נושא שהוא הכי מוסתר.
אלכס מילר: זו תיבת פנדורה, שכל הזמן אומרים: "חס וחלילה שתפתח את זה".
אלכס מילר: אני לא מבין מה הבעיה.
אלכס מילר: אני חושב שזה דבר שצריך להיות שקוף - הציבור צריך לדעת באיזה מגנון זה עובד, מי נותן את המינוי של האנשים שיושבים סביב המחלקה ואיך הדברים עובדים בפועל.
אלכס מילר: בכל העולם זה שקוף.
אלכס מילר: זה לא משהו מסתורי.
מלכה רפופורט חובב: גם פה זה שקוף.
מלכה רפופורט חובב: כבר שנה ההרכב של כל ועדות המינויים הוא לא מוסתר.
אלכס מילר: אז למה אתם נותנים דוחות על המחלקה בבן גוריון, לדוגמא, בנוגע למינוי אנשים שלא עומדים ברמה אקדמית?
מלכה רפופורט חובב: אנחנו מערבבים מן שאינו במינו.
אלכס מילר: זה גם נוגע לוועדות מינויים.
אלכס מילר: עזבו את הנושא של הנשים.
אלכס מילר: בסופו של דבר אנחנו רוצים להבין, איך המערכת הזו עובדת.
מלכה רפופורט חובב: יש כללים ברורים, והיום הכל שקוף.
מלכה רפופורט חובב: לכל מי שרוצה לקבל את הדוח של הדיון שהתקיים בגינו, יש גישה לזה.
מלכה רפופורט חובב: יש שני נושאים נוספים, שהייתי רוצה לגעת בהם.
מלכה רפופורט חובב: אנחנו המלצנו, שאסור למי שמעסיק דוקטורנטיות, שמקבלות מלגה ויוצאות לחופשת לידה, להפסיק להן את המלגה.
מלכה רפופורט חובב: זה צעד מאוד גדול.
מלכה רפופורט חובב: אני לא ארחיב על זה, אבל זה צעד מאוד גדול.
דבורה מרגוליס: ראינו לזה ביטוי בהסכם שנערך עם הסגל הזוטר.
אסתר סרוק: אנחנו רק מברכים על כך.
אסתר סרוק: סוף-סוף, צעד קטן קדימה.
מלכה רפופורט חובב: הנושא האחרון – פעם הראשונה אנחנו מעלים את הנושא שיש פערים מגדריים באחוזי הזכייה בקרנות מחקר.
מלכה רפופורט חובב: יש לי נתונים פה מה-ISF-הקרן הלאומית למדע.
מלכה רפופורט חובב: בשנות ה-2000 אחוזי הזכייה אצל הנשים תמיד יותר נמוכים מאחוזי הזכייה אצל הגברים.
מלכה רפופורט חובב: כאשר אתה מסתכל על אחוז הפונות למענקי מחקר ואחוז הזוכות, תמיד יש פער ואחוז הזוכות הוא יותר קטן מהפונות.
מלכה רפופורט חובב: זו תופעה ידועה בעולם.
מלכה רפופורט חובב: בהשוואה לעולם אנחנו במצב לא טוב.
מלכה רפופורט חובב: אנחנו לא יודעים למה זה קורה, אבל בהחלטות הות"ת יש לנו דרישה מכל הגופים שות"ת מממנת: ISF, BSF, GIF, שאנחנו מבקשים את הנתונים.
מלכה רפופורט חובב: בסוף כל סבב של בקשות למענקים אנחנו רוצים לראות את הפילוח המגדרי, כדי שיהיה לנו מסד נתונים לבדוק.
אלכס מילר: נציגת הסגל הזוטר, בבקשה.
אלכס מילר: אני אשמח להתייחסות פרטנית בנוגע לנשים, וכוללנית בנוגע להתמודדות בעניין קליטת סגל זוטר באוניברסיטאות.
אסתר סרוק: אני מאוד מברכת על הפעילות של הוועדה.
אסתר סרוק: אני רוצה לציין שני דברים.
אסתר סרוק: זה נכון שכל מה שנעשה מבחינה ממסדית בוועדות הוא חשוב, אבל אם אנחנו מנתחים את הסיבות לקשיים בהתמודדות על תקנים אז אנחנו צריכים לתקן משהו שנמצא ביסוד התופעה.
אסתר סרוק: לא די בזה שתהיינה ועדות, למרות שאני מברכת על הוועדות.
אסתר סרוק: הנושא של דוקטורנטיות היה נושא כאוב ביותר.
אסתר סרוק: אנחנו טיפלנו בזה בארגון הסגל האקדמי הזוטר כשותפים, כיוון שיש לנו הרבה מאוד דוקטורנטיות בתוך הסגל.
אסתר סרוק: אנחנו ראינו תופעות קשות מאוד.
אסתר סרוק: השנים של דוקטורנטיות הן גם השנים העיקריות בהן הן מגדלות משפחה, וצריך לברך על שני המסלולים האלה.
אסתר סרוק: לי היה לא פשוט לחלוטין לעשות את הדוקטורט עם שלושה ילדים.
אסתר סרוק: זה היה קשה.
אסתר סרוק: זאת עבודה קשה.
אסתר סרוק: ראיתי את בתי כאשר חתני עשה את הדוקטורט.
אסתר סרוק: היא טיפלה בבית, והוא יצא למעבדת הפיזיקה באוניברסיטה העברית משעה 07:00 בבוקר ועד 11:00 בלילה.
אסתר סרוק: היתה לו אישה בבית, שטיפלה בבית והסיעה את כולם.
אסתר סרוק: לנו הנשים אין אישה בבית שעוזרת לנו לצאת ולהשאיר את הילדים בבית.
אסתר סרוק: זה נתון שאנחנו לא הולכים לשנות אותו, והוא חשוב מאוד.
אסתר סרוק: לכן, הענישה על יציאה לחופשת לידה היתה בלתי נסבלת.
אסתר סרוק: צריך לאכוף את הנושאים האלה.
אסתר סרוק: אני מקווה שיהיה מנגנון אכיפה, שידאג שלא יפגעו בדוקטורנטיות היוצאות לחופשת לידה.
אסתר סרוק: מבחינת העסקה שלהן כמורות, מתרגלות או אסיסטנטיות - הרבה פעמים הלידה גורמת לכך שלא יעסיקו אותן סמסטר קודם או סמסטר אחר כך.
אלכס מילר: האם הוועדה שלכם נגעה בסוגיה הזו?
מלכה רפופורט חובב: כן, כן.
מלכה רפופורט חובב: ההחלטה היא שאסור לאוניברסיטאות להפסיק את המלגות.
אסתר סרוק: לא רק המלגות אלא גם העסקה.
אסתר סרוק: יש דוקטורנטית שהיא אסיסטנטית, והיא מלמדת במסגרת סגל זוטר.
אסתר סרוק: מפסיקים את העסקה שלה סמסטר קודם, כי יודעים שהיא הולכת לצאת לחופשת לידה.
אסתר סרוק: זאת אומרת, זה לא רק המלגות.
אסתר סרוק: דוקטורנטית מתקיימת גם מהמלגה וגם מההתנסות שלה בהוראה.
אסתר סרוק: ברגע שאנחנו פוגעים בהוראה שלה כיוון שהיא עומדת לצאת לחופשת לידה, יש פה פגיעה נוראה.
אסתר סרוק: זה צריך לכלול גם את המלגות וגם את העסקה שלה בהוראה, כי זה חלק מהתרגול שלה וההכנה שלה, בתקווה שהיא תגיע לסגל הבכיר.
אסתר סרוק: זאת סוגיה שאני שמחה שהיא מטופלת, אבל נדרש מנגנון אכיפה ודאגה שהנושאים האלה יישמרו עד התחתית.
אסתר סרוק: זה צריך לחלחל עד למטה.
אסתר סרוק: אני רוצה להתייחס לנקודה נוספת – הפוסט דוקטורט.
אסתר סרוק: זו סוגיה כואבת מאוד.
אסתר סרוק: קשה מאוד להוציא גבר ממקום עבודתו להצטרף לאשתו שיוצאת לפוסט דוקטורט.
אסתר סרוק: זו בעיה קשה.
אסתר סרוק: לשמחתי, אני לא נדרשתי לעשות פוסט דוקטורט, גם בגלל נושא החינוך וגם בגלל שהדוקטורט שלי היה בארצות הברית ואני המשכתי ללמד שם.
אסתר סרוק: אני רוצה להציע חשיבה אחרת, ולא רק לסייע לצאת לחו"ל לפוסט דוקטורט.
אסתר סרוק: יש מקצועות בהם לא נדרש פוסט דוקטורט.
אסתר סרוק: במקצועות הניסויים – העובדה שמדינת ישראל לא מקיימת תוכנית של פוסט דוקטורט היא חסך לא נכון.
אסתר סרוק: מצד אחד אנחנו רוצים למשוך מדענים, לבנות את מרכזי המצוינות ולהביא חוקרים מחו"ל, ומצד שני אין לנו תוכנית לפוסט דוקטורט.
עינת וילף: מה זאת אומרת שאין בארץ תוכנית לפוסט דוקטורט?
קריאה: יש באוניברסיטאות.
מלכה רפופורט חובב: ודאי שיש.
אסתר סרוק: אבל זה לא מאפשר לחוקרת במתמטיקה לעבור לאוניברסיטה אחרת ולעשות פוסט דוקטורט בארץ.
עינת וילף: זה בגלל הסנוביזם ההפוך של האוניברסיטאות פה.
עינת וילף: פוסט דוקטורט בחו"ל נחשב רציני.
אסתר סרוק: זה לא נכון.
אסתר סרוק: זה לא סנוביזם.
אסתר סרוק: כמי שלמדה בארצות הברית, אני יכולה לומר שזה לא סנוביזם.
אסתר סרוק: זו באמת התנסות אחרת.
אסתר סרוק: זה באמת מעשיר.
אסתר סרוק: לא מכבדים פוסט דוקטורט שנעשה בארץ במדעים הניסויים, כמו שמכבדים יציאה לפוסט דוקטורט בחו"ל.
מלכה רפופורט חובב: בצדק.
אסתר סרוק: המשאבים הם מזעריים או מוגבלים מבחינת היכולת לתת לנשים לצאת.
עינת וילף: למה בצדק שפוסט דוקטורט בארץ לא ייחשב רציני כמו פוסט דוקטורט בחו"ל?
מלכה רפופורט חובב: מהרבה בחינות, במיוחד במדעים המדויקים.
מלכה רפופורט חובב: ברוב המעבדות בארץ אין את התנאים שיש במעבדות בחו"ל.
מלכה רפופורט חובב: ברגע שהמעבדות פה בארץ ייראו כמו המעבדות בחו"ל, אולי אפשר יהיה לחשוב על כך.
מלכה רפופורט חובב: אגב, יש תוכניות לפוסט דוקטורט בארץ.
מלכה רפופורט חובב: רק התוכניות הכי מצטיינות ימשכו את החוקרים מחו"ל.
מלכה רפופורט חובב: למכון וייצמן באים המוני אנשים כדי לעשות פוסט דוקטורט.
מלכה רפופורט חובב: אחד המפתחות להצלחה בעולם האקדמיה, כמו שהיו"ר אמר, זה להיות מרושת, לא רק בארץ אלא בתוך הקהילה האקדמית הכלל עולמית.
מלכה רפופורט חובב: בן אדם שלא נחשף למה שקורה בחו"ל והחוקרים בחו"ל לא נחשפים אליו, אין לו הרבה עתיד באקדמיה.
אלכס מילר: כמה מאלה שעושים פוסט דוקטורט ונקלטים למערכת הסגל הבכיר במדינות כמו בריטניה נחשפים לכל העולם?
מלכה רפופורט חובב: אין לי את הנתונים שאתה מבקש.
מלכה רפופורט חובב: אני גם לא מבינה איזה נתון אתה רוצה.
עינת וילף: זה ברור שהבריטים והאמריקנים לא שולחים אף אחד לחו"ל.
מלכה רפופורט חובב: ברגע שהמעבדות פה בארץ יהיו כמו המעבדות בהרווארד, מיט ובקלטק, יהיה פחות חשוב לשלוח את התלמידים שלנו לחו"ל.
אלכס מילר: אני לא חושב שאנחנו מפגרים אחרי מדינות אחרות בכל הנושא של מחקר ומעבדות.
אלכס מילר: העובדה היא, שמבחינת כמות הפטנטים מדינת ישראל עומדת כמעט במקום הראשון בעולם.
אלכס מילר: לרוב, המחקרים נעשים באוניברסיטאות.
אלכס מילר: אני לא חושב שיש קשר.
מלכה רפופורט חובב: אני לא אתווכח על זה, אבל אני אגיד, שגם בחו"ל חוקר הוא נייד.
מלכה רפופורט חובב: הוא לא נשאר באותו מקום.
מלכה רפופורט חובב: אין מוסד בעולם שיקלוט אדם שעבר את כל התארים באותו מוסד.
מלכה רפופורט חובב: כל אחד מכיר בחשיבות של הניידות בעולם.
אסתר סרוק: זאת נקודה חשובה.
אסתר סרוק: אני רוצה לנסות ולראות, איך אנחנו יכולים לעשות שינוי, גם תפיסתי וגם של המציאות.
אסתר סרוק: במכון וייצמן יש מעבדות מצוינות.
אסתר סרוק: האם אפשר יהיה לשלוח דוקטורנטית מהאוניברסיטה העברית לפוסט דוקטורט במכון וייצמן?
מלכה רפופורט חובב: בהמלצות של הוועדה יש התייחסות לכך.
אלכס מילר: האם אתם בסגל הזוטר נחשפתם לכל אותן המלצות?
אסתר סרוק: לא.
אסתר סרוק: אנחנו נשמח לקבל את ההמלצות.
אלכס מילר: זה אצלך.
מלכה רפופורט חובב: את הדוח עצמו אני אשלח לך.
אלכס מילר: כי בסך הכל מדובר עליהם.
אסתר סרוק: גם מרכזי המצוינות שיוקמו בארץ יהיו מרכזים ברמה בינלאומית.
אסתר סרוק: השאלה היא, האם בתוך תפיסת בניית מרכזי המצוינות לקחו בחשבון גם את החשיפה.
אסתר סרוק: בוודאי שחשובה החשיפה לחו"ל, אבל אפשר לנסוע לסמסטר או לשנה ולא לשלוש שנים.
מלכה רפופורט חובב: כך אנחנו באמת ממליצים.
מלכה רפופורט חובב: בדוח יש המלצה לחשוב על חלופות, כמו גיחות יותר קצרות.
אסתר סרוק: זה צריך להיות חלק מהשינוי התפיסתי, שיאפשר צבירה של פוסט דוקטורט לא רק על ידי עקירה של המשפחה לשלוש שנים.
אסתר סרוק: זה השינוי.
אסתר סרוק: אחר כך כל הוועדות תבדוקנה, האם אכן מיישמים את זה.
אסתר סרוק: נדרש מנגנון אכיפה.
אסתר סרוק: מבחינת השטח, צריך לבנות את התנאים בהן נשים תוכלנה לקבל אקוויולנט של פוסט דוקטורט.
עינת וילף: הרעיון של גיחות קצרות יותר ושילוב של שנה אחת באוניברסיטאות אחרות, הוא רעיון נכון.
אלכס מילר: נציגת התאחדות הסטודנטים, בבקשה.
יעל אדיב: הנתונים המתייחסים לתארים מתקדמים יותר כבר הוצגו.