GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל אדיב: אני רוצה לציין שתי נקודות המתייחסות לסטודנטיות בשלבים היותר מוקדמים של הקריירה שלהן.
יעל אדיב: דובר כאן בהתחלה – ובצדק – על כך שצריך לשנות כאן את החשיבה והשיטה.
יעל אדיב: גם לנקודות האלה צריך להתייחס: הנקודה הראשונה – ההמלצות שנועדו לסייע לסטודנטיות בהריון ולאחר לידה.
יעל אדיב: הן כבר התקבלו, והחובה ליישם אותן היא משנת הלימודים הבאה, יחד עם המלצה חמה ליישם את מה שאפשר כבר עכשיו.
יעל אדיב: לצערנו, מדיווחים שאנחנו מקבלים מסטודנטיות, גם את הדברים שאפשר לעשות לא עושים.
יעל אדיב: אין נכונות גדולה לבוא לקראתנו וליישם אותם.
יעל אדיב: יש דברים מאוד פשוטים, כמו לתת לצאת לשירותים באמצע בחינה, שלא צריך היערכות תקציבית לשם כך.
יעל אדיב: זה משהו שהוועדה הזו מקדמת, ואני בטוחה שהיא תמשיך לעקוב בהמשך השנה הזו וגם בשנה הבאה.
יעל אדיב: זה משהו שצריך לפעול לכיוונו, כיוון שזה באמת מתחיל מהשלבים הראשונים.
יעל אדיב: הדבר השני – הנושא שהוזכר כאן, שלסטודנטיות לתארים מתקדמים אין מי שיישאר בבית עם הילדים, וגם אין להן אפשרות ליהנות מכך שבן הזוג שלהן יקבל חופשת לידה במקומן.
יעל אדיב: הרבה פעמים סטודנטיות עובדות במסגרת האוניברסיטה, עובדות במשרות חלקיות.
יעל אדיב: בגלל שזו לא עבודה שנחשבת רשמית לפי ביטוח לאומי, הן לא זכאיות לחופשת לידה.
יעל אדיב: כך הן נמצאות במצב, שגם אם יש מי שיכול לעזור להן וגם אם הן הגיעו למצב ההולך ומתקדם – אם כי לא שכיח היום – שבן הזוג שלהן יפסיק את העבודה שלו, הן לא יכולות ליהנות מזה.
יעל אדיב: זו גם נקודה שצריך לקחת אותה בחשבון, בשביל לשמר את הרוב של הסטודנטיות בתואר ראשון ובתואר שני, כדי שאפשר יהיה להשלים את זה גם בהמשך.
אלכס מילר: ד"ר גלית דשא, מנכ"ל שדולת הנשים, בבקשה.
גלית דשא: מהתואר המחובר לשם שלי אפשר להבין שגם אני הייתי במסלול הזה.
גלית דשא: עברתי אותו על כל מסכת החתחתים שלו, כולל הריונות, לידות ופוסט דוקטורט במספר מקומות.
גלית דשא: אני רוצה לדבר על שתי נקודות.
גלית דשא: קודם כל, אני רוצה לומר שאנחנו נבדוק את הנושא הזה של פיטורי דוקטורנטיות סמסטר לפני לידה, איך הוא מתיישב או לא מתיישב עם חוק עבודת נשים ואם יש איזושהי לקונה בחוק שניתנת לטיפול.
גלית דשא: זה מדליק כמה נורות אדומות מאוד מדאיגות.
גלית דשא: אני רוצה להתייחס לסיפא של הדברים: לקמפוסים ולאווירה בקמפוסים.
גלית דשא: יש עניין אחד שלא הוזכר כאן, וזה כל הנושא של טיפול בהטרדה מינית.
גלית דשא: אם אנו רוצים לייצר מודל, שבו נשים ירגישו מספיק בטוחות ויכולות להתקדם באופן שוויוני כמו גברים, כל הנושא של טיפול במניעת הטרדה מינית במוסדות אקדמיים ובמערכת האקדמית צריך לקבל משנה תוקף והתייחסות אחרת.
גלית דשא: היום אין לנו נתונים, אין לנו נהלים.
אלכס מילר: האם אתם ביקשתם נתונים?
גלית דשא: אנחנו מבקשות נתונים כל הזמן.
גלית דשא: זה עלה כבר בוועדה לקידום מעמד האישה.
גלית דשא: לפני שנתיים ישבתי בדיון בוועדה לקידום מעמד האישה ביחד עם הממונות על מניעת הטרדה מינית.
גלית דשא: הנתונים לא חשופים עדיין.
גלית דשא: אני לא בטוחה, שהאוניברסיטאות אוספות בכלל את הנתונים.
גלית דשא: אין נוהל תקין, מסודר וקבוע לכל האוניברסיטאות.
גלית דשא: אין הכשרות מסודרות, לא לסגל ולא תמיד לממונות.
גלית דשא: הנושא פרוץ לחלוטין ולא מטופל.
גלית דשא: כל מערכת היחסים המורכבת בין מנטורים לתלמידים, בכל מיני דרגות ושלבים של למידה, הוא דבר כל כך מוכר וידוע וכל כך מסובך, וצריך להתייחס אליו.
גלית דשא: אני לא יודעת אם בכלל זה ניתן לטיפול בצורה של מדיניות, אבל אחת הבעיות הקשות בהתקדמות של נשים, ואנחנו רואות את זה גם בשוק הפרטי וגם בניהול, היא העובדה שחסרות מנטוריות וספונסריות.
גלית דשא: נשים לא רק שיתנו דחיפה וילמדו איך עושים את זה, אלא ימשכו מלמטה למעלה ויעזרו לעבור את המסלול.
גלית דשא: זה עובד אצל גברים, זה עובד בכל מקום.
גלית דשא: מאיזושהי סיבה, אנחנו הנשים המון פעמים נבהלות ולא רוצות שיגידו שאנחנו עושות איפה ואיפה ושאנחנו מעדיפות נשים.
גלית דשא: לכן, אנחנו נרתעות מזה.
גלית דשא: אני חושבת, שגם לעניין הזה צריך לתת את הדעת, אולי בצורות אחרות.
דבורה מרגוליס: גם אני הייתי באותה ישיבה של הוועדה למעמד האישה בנושא של הטרדות מיניות.
דבורה מרגוליס: לא נפתח את זה כאן.
אלכס מילר: זה היה לפני שנתיים.
אלכס מילר: יש דברים שמשתנים.
דבורה מרגוליס: זה היה לפני שנה ומשהו.
דבורה מרגוליס: היו נתונים, שפורסמו, למיטב ידיעתי.
דבורה מרגוליס: גם בוועדה הושמעו נתונים.
דבורה מרגוליס: אני לא יודעת למי פניתם.
דבורה מרגוליס: אני כתובת, ואני אשמח לסייע.
דבורה מרגוליס: בעניין האכיפה של חוק למניעת הטרדה מינית – בכל המוסדות יש נוהל.
דבורה מרגוליס: לכל מוסד יש תקנון ויש מישהי שעושה את זה ומטפלת בזה.
דבורה מרגוליס: בדרך כלל, יש יותר ממישהי אחת שמטפלת בזה, כולל הייעוץ המשפטי של האוניברסיטאות שמחובר לזה.
דבורה מרגוליס: הדברים הרבה יותר מסודרים ממה שאת מציגה.
גלית דשא: הדברים, כפי שהם נראים בשטח, והתביעות המגיעות אלינו מצביעים על טיפול כושל לפעמים, שלא לומר מביש, בהרבה מאוד מקרים.
דבורה מרגוליס: אני מוכנה לפתוח ערוץ ישיר אתכם.
גלית דשא: אני יכולה להצביע כאן על שתי אוניברסיטאות, שלא נותנות נתונים כמו שצריך.
דבורה מרגוליס: אסתר ואני בילינו שעות ארוכות ולילות ארוכים במשא ומתן עם הסגל הזוטר.
דבורה מרגוליס: חשוב לי לציין לפרוטוקול, כי בהסכם שנחתם ב-17 למרץ, בין ור"ה לסגל הזוטר, הוחלט כי הנושא הזה של שנה חמישית לדוקטורנטיות ונושאים אחרים הקשורים לסיוע לנשים בסגל הזוטר הולכים להיכנס לעבודה מיידית עם יישום.
אלכס מילר: מה בנוגע לפיטורים סמסטר לפני לידה?
דבורה מרגוליס: אני לא מכירה את זה.
דבורה מרגוליס: אני מודה שאני שומעת את זה בפעם הראשונה.
דבורה מרגוליס: אנחנו נבדוק.
אסתר סרוק: כיוון שכל העסקה היא זמנית ונדרשת גמישות ניהולית, כך קורה כאשר אתה מחזיק מישהו לסמסטר.
דבורה מרגוליס: אם מישהי מפוטרת כשהיא בהריון, זו הפרה של החוק.
אלכס מילר: אסור לפטר בגלל הריון או בגלל מילואים.
גלית דשא: זה לא כל כך פשוט.
גלית דשא: יש תנאים מגבילים.
אסתר סרוק: אם היא לא מועסקת שנה רצופה, זה לא כך.
אסתר סרוק: יש לקונות בחוק.
אלכס מילר: אפשר לחוקק חוק, שזה יחול גם אם אדם עבד סמסטר אחד.
דנה נאור מנדאל: אני חייבת להעיר.
דנה נאור מנדאל: אני יועצת משפטית בשדולת הנשים.
דנה נאור מנדאל: חוק עבודת נשים התייחס לנושא של חוזה לתקופה קצובה ואמר: אם מישהו מועסקת לפחות מ-12 חודשים בחוזה שמוארך, אי הארכת החוזה כשלעצמה נחשבת פיטורים.
אלכס מילר: אבל סמסטר זה 14 שבועות.
דנה נאור מנדאל: תיקון החוק הוא מבורך, ואנחנו כמובן נתמוך ונקדם אותו.
דנה נאור מנדאל: הרבה פעמים הבעיה היא שדוקטורנטית שתלויה במוסד ובמנחה לא תיגש למשרד התמ"ת או תגיש תביעה.
אלכס מילר: זה לא עניין של תביעה.
אלכס מילר: אחרי שהגשנו הצעת חוק שקונסת את המעסיק שמפטר מילואימניק - זה היה חוק שלי ושל חיים כץ מהקדנציה הקודמת - זה לא שפתאום כולם רצו לתמ"ת להגיש תביעות.
אלכס מילר: פשוט לא פיטרו.
אלכס מילר: דובר על חמש משכורות בנוסף לפיצויי פיטורים.
אלכס מילר: מרוב הפחד לא פיטרו.
אלכס מילר: היה מקרה אחד, שיוסי יהושוע, הכתב הצבאי של ידיעות אחרונות, כתב על אחד שפיטרו.
אלכס מילר: בסופו של דבר, לא פיטרו.
אלכס מילר: גם כאן אנחנו בעצם נייצר מנגנון של הרתעה.
אלכס מילר: אנחנו יכולים להציע הצעת חוק בנוגע למילואים והעסקת נשים בתקופה הנוגעת לסמסטר, כי סמסטר זה משהו כמו 14 שבועות.
אלכס מילר: גם אם נעשה את החשבון לא נגיע ל-12 חודשים.
אלכס מילר: אפשר לדבר על אישה שעבדה סמסטר לפני ונכנסה להריון או אדם שעשה מילואים, אסור יהיה לפטר אותם.
אלכס מילר: זה דבר שאפשר לעשות בחקיקה.
אסתר סרוק: אני רוצה להוסיף משפט שקשור לאותו הסכם - שאני הגדרתי אותו כהסכם היסטורי, אבל לא כולם שמחים עליו.
אסתר סרוק: בחלק מהאוניברסיטאות הוא קשה ליישום.
אסתר סרוק: העניין הזה של ביטחון תעסוקתי, גם לגבי דוקטורנטים – שזו לא תהיה העסקה מסמסטר לסמסטר, אלא ידובר על קביעות של שנתיים.
אסתר סרוק: לתת הגנה לדוקטורנטיות ולדוקטורנטים, שאם הם נכנסים לאותו מסלול הם מקבלים מלגה מסוימת ותנאים העסקה מסוימים, שמאפשרים תקופת לימודים על מנת לסיים.
אסתר סרוק: כלומר, לשנות את תנאי היסוד.
אסתר סרוק: אני רוצה את שינוי המסד.
אלכס מילר: אנחנו מברכים על כך שסוף-סוף הגעתם למצב שבו אתם משנים את המנגנונים של אלה שמקבלים החלטות בנושא של מינויי סגל בכיר.
אלכס מילר: כלומר, שיטת הממשל שאתם מביאים לשינוי היא מבורכת, מבחינתו.
אלכס מילר: אנחנו מברכים על קליטת נשים בכל אותן הוועדות.
אלכס מילר: אנחנו גם מברכים על כך שבניתם מנגנון לחומש הקרוב בעניין של קליטת נשים לסגל בכיר.
אלכס מילר: עדיין, כפי שאמרתי, אנחנו מבקשים בתוך חודשיים לקבל דיווח לוועדת חינוך בעניין השיניים לאותן המסקנות.
אלכס מילר: ללא שיניים זה לא יעבוד.
אלכס מילר: זו תהיה סתם ועדה שהמסקנות שלה ילכו לפח.
אלכס מילר: אולי אוניברסיטה אחת או שתיים יעשו את זה.
אלכס מילר: בטוח שאוניברסיטת בן גוריון, שעמדה בראש הוועדה הזו, תעשה את זה, אבל בכל השאר לא נראה שום שינוי.
אלכס מילר: אנחנו מבקשים שיניים לכל אותן המסקנות שהגיעה אליהן הוועדה בראשות פרופ' רבקה כרמי.
אלכס מילר: אנו מבקשים מהמועצה להשכלה גבוהה, לבחון את המנגנונים של ועדות מינויים.
אלכס מילר: בכל הדוחות שלכם יש הפניה לעניין של מחלקות מסוימות, עם הרמה של סגל שמלמד כפרופסורים וכסגל הבכיר באותם המחלקות.
אלכס מילר: הגיע הזמן שתבדקו איך אנשים מגיעים להיות סגל בכיר, באיזו דרך, ותשוו את זה לשאר המדינות בעולם.
אלכס מילר: תבדקו איך הן מצליחות להביא טובים שבטובים לתוך המערכת ולא בנסיבות כאלו ואחרות.
אלכס מילר: תמיד האווירה הזו קיימת סביב המערכת הזו.
אלכס מילר: אני אשמח שאתם תקימו ועדה, בראשות של מישהו מתוך האקדמיה או מחוץ לאקדמיה.
אלכס מילר: זה כבר עניין שלכם.
אלכס מילר: אנחנו נשמח לקיים כאן ישיבת עדכון בנושא של מסקנות הוועדה הזו, לאחר שאתם תבחנו את כל ועדות מינויים בכל האוניברסיטאות.
אלכס מילר: אני רוצה להתקדם עם הצעת חוק הנוגעת לאיסור פיטורין של סטודנטים ככל שזה נוגע למילואים או להריון.
אלכס מילר: לדעתי, אפשר לקדם את זה וזה יעבור.
אלכס מילר: אנחנו נקיים ישיבות בעתיד בכל הנוגע לקליטת נשים לסגל הבכיר במערכת ההשכלה הגבוהה.
אלכס מילר: הנושא: חילופי נוער מחו"ל – פרויקטים של משרד החינוך.
אלכס מילר: רבותיי, אני אשמח לקבל מכם מה קורה בכל התחום הזה, כי מכל אותם המפגשים שיש לנו, הסוגייה של חילופי נוער כל פעם עולה, אנחנו לא שומעים שיש איזושהי התקדמות ממשית בסוגיה של חילופי הנוער.
אלכס מילר: נשמח לקבל עדכון מה קורה עם משרד החינוך, אני יודע שאתם מתעסקים בזה, גם משרד החוץ לוקח חלק בסוגיה הזאת.
נורית בירגר: אפשר להוסיף שגם משרד התמ"ת.
אסנת אלרואי: יש פעילות מאוד גדולה גם בתחום של קשרי חוץ וגם בתחום - - -
אלכס מילר: זו מחלקה נפרדת?
אסנת אלרואי: שתי יחידות, מינהל חברה ונוער וקשרי חוץ, אם תרצה אני אגיד גם איפה הסטאטוס של הרשות שממוקמת בימים אלה.
אסנת אלרואי: אני מדברת בשם השר שלי, מקדם את הנושא במהירות האפשרית שכל מה שתלוי בו ייעשה וגם נעשה, מונו 11 דירקטורים.
אסנת אלרואי: פנינו ללשכת שר החוץ בשבועיים האחרונים כדי לכנס את ישיבת הדירקטוריון הראשונה כדי להניע את זה - אני מניחה שנקבל מהם תשובה ביום יומיים הקרובים.
אסנת אלרואי: ישיבת הדירקטוריון היא הישיבה הקובעת שבעצם מניעה את כל ההליך, היא תקבע את התקציב והיא תקבע את היום והמנכ"ל, ולכן גם צריך את שני השרים, ועכשיו בין שני הלשכות אני מניחה שתוך יום יומיים זה גם ייקבע.
אלכס מילר: בסדר, זה מועצת חילופי הנוער.
אלכס מילר: מה קורה עכשיו בתוך המשרד מבחינת המחלקה שיש לכם לחילופי הנוער?
שושנה שרייבר: לגבי קשרי חוץ, אנחנו מנהלים את תכנית הנוער "יורו-מד", זאת תכנית של האיחוד האירופאי, אנחנו חתמנו על הסכם עם האיחוד האירופאי.
שושנה שרייבר: במסגרת ההסכם אנחנו מקבלים 560 אלף אירו ליישום פרויקט אירוח למשלחות נוער, עובדי נוער ומתנדבים ממדינות האיחוד האירופאי בישראל.
שושנה שרייבר: 560 זה גם רישום מינהל וגם רישום יישום הפרויקטים.
שושנה שרייבר: זאת אומרת, 390 ומשהו ליישום הפרויקטים היתר למנהלה, לכל הניהול.
שושנה שרייבר: כרגע כבר הוצאנו שני קולות קוראים, אישרנו 12 פרוייקטים, בימים אלו, הפרויקטים מתחילים לרוץ בישראל, אנחנו מבקרים כל פרוייקט.
אלכס מילר: מה התקציב שלכם?
שושנה שרייבר: אנחנו נותנים את כוח האדם.
שושנה שרייבר: אנחנו עובדים בהתנדבות לאיחוד האירופאי, אנחנו מקיימים ימי הדרכה, העבודה שלנו זה ההשקעה של מדינת ישראל.
אלכס מילר: זאת אומרת, אתם מתעסקים אך ורק באיחוד אירופאי.
שושנה שרייבר: כן, בקשרי חוץ בהחלט.
אלכס מילר: לפי מה שאני יודע שזה - - - מאוד מסובכים.
שושנה שרייבר: ממש לא.
שושנה שרייבר: בגלל זה אנחנו מקיימים ימי הסברה, אנחנו יושבים איתם, יש לנו קשר ישיר איתם, ולא היה גוף שרצה להגיש ולא הגיש.
שושנה שרייבר: יש היענות גבוהה מאוד.
שושנה שרייבר: אנחנו יושבים באופן פרטני ומסבירים להם.
אלכס מילר: מה חוץ מהאיחוד האירופאי?
שושנה שרייבר: חוץ מהאיחוד האירופאי יש את מינהל ונוער שיש להם תכניות.
הדרה רוזנבלום: למעשה במועצה לחילופי נוער הם עובדים גם עם צעירים וסטודנטים.
הדרה רוזנבלום: אנחנו אמונים רק על בני נוער מחטיבות הביניים והחטיבה העליונה.
הדרה רוזנבלום: יש לנו מספר תכניות שהן ייחודיות שאנחנו מובילים מעצם העניין שאנחנו משרד חינוך, ויש תכניות שהן בין ערים או בין בתי ספר.
הדרה רוזנבלום: פה יהיו צריכים סיוע בהכנת תלמידים למשלחות, בהנחיה למנחים.
אלכס מילר: גם כוח אדם.
אלכס מילר: אין לכם תקציב כביכול לחילופין.
הדרה רוזנבלום: תקציב לא, אבל למשל, אם אני מוציאה משלחת זרעים של שלום, או משלחת לאו"ם, אז אנחנו מממנים להם סמינר והדרכה.
הדרה רוזנבלום: זאת אומרת, יש כספים בארץ שהילדים לא משלמים כשהם נוסעים.
הדרה רוזנבלום: יש עוד מיזם אחד שעשינו ביחד עם ספרד שבו משרד החינוך נתן 70 אלף יורו, והם נתנו 70 אלף יורו.
הדרה רוזנבלום: זה דבר שיוצאות בו 2-3 משלחות, ופה המשרד משתתף כי זה ממש מיזם, או למשל, יש את פרס הנוער, שוב, בקטע של מיזם, יש הדדיות מה שנותנים המארחים אנחנו נותנים כאורחים או להיפך.
אלכס מילר: אם יש מדינות שמעוניינת לעשות שיתוף פעולה בחילופי נוער שהן לא באיחוד האירופאי.
הדרה רוזנבלום: מה שאני אמרתי זה לאו דווקא.
אלכס מילר: כן, אבל עדיין.
אלכס מילר: אני הייתי בטוח שיש במשרד החינוך תקציב לנושא של חילופי הנוער.
שושנה שרייבר: לא, יש את המועצה לחילופי נוער.
אלכס מילר: אבל עדיין לא קיימת.
פנינה אל על: בכל מקרה למועצה אין תקציבים לחילופי נוער, התקציבים מגיעים מהגופים שחברים במועצה.
פנינה אל על: בין היתר מטפלים בנושא של חילופי נוער ברשות לחילופי נוער.
פנינה אל על: המועצה כמו שאתם יודעים זו מועצה שהוקמה על פי החלטת ממשלה, ולפני ארבע שנים הועברה החלטה בכנסת להפוך אותה לרשות.
פנינה אל על: מאז שהתקבלה ההחלטה היא עברה למועצה בפירוק, ולא יכולים להיכנס לה גם כספים שמגיעים לה על מנת לבצע פעילויות.
פנינה אל על: לכן התקציב שלה לפעילות נמצא במשרד החוץ בסך 600 אלף שקלים, 500 מהאוצר עוברים אלינו, ו-100 אלף המשרד נותן.
פנינה אל על: התקציב עבור החזקת המשרד, שתי עובדות המסכנות שיושבות במועצה, נמצא במשרד החינוך, אמור לעבור עבור משכורות וציוד משרדי.
פנינה אל על: המועצה בעיקרון איננה מממנת פרויקטים, היא גוף שמקשר בין ארגונים בחו"ל לבין ארגונים בארץ, במועצה חברים בסביבות 80 ארגונים שעוסקים בנוער וצעירים, זה מגיל 16 עד גיל 35, כולל משמרות צעירות, סטודנטים, ארגוני ספורט, מתנ"סים, ראשי מקומיות, הרבה גופים.
פנינה אל על: כל גוף שקושר קשר עם ארגון מקביל בחו"ל, הוא זה שאחראי על מימון הפרוייקט, כלומר, הוא מממן את האירוח כאשר מגיעה קבוצה לארץ, וכשהם נוסעים לחו"ל, הם מממנים לעצמם את הטיסות והגוף המקביל בחו"ל הוא זה שמממן את האירוח.
פנינה אל על: התקציב שנמצא במשרד החוץ מיועד בעצם לחילופין ליצירת קשר, כלומר, אם המועצה רוצה ליצור קשר עם מדינה איקס, מגיעה קבוצה של מקבלי החלטות, והמימון עבור אותה קבוצה, או שקבוצה מהנהלת המועצה יוצאת לקדם קשרים בחוץ לארץ, המימון עבור הטיסות זה עבור התקציב הזה.
אלכס מילר: לרשות יש תקנה תקציבית?
אלכס מילר: תקנה בתוך ספר התקציבים של משרד האוצר.
פנינה אל על: של משרד האוצר.
פנינה אל על: אבל מאחר והם לא יכולים להעביר להם תקציב, הכסף עובר למשרד החוץ.
אלכס מילר: אם אני פותח את ספר התקציב 2013 שעכשיו מכינים, איפה אני מוצא את הרשות?
פנינה אל על: ברגע שתקום הרשות, אז גם תהיה להם תקנה תקציבית, אבל הרשות עוד לא קמה.
אלכס מילר: בסדר, ברגע שיש החלטת ממשלה, זאת אומרת, צריך להיות שורה תקציבית פחות ריקה מבחינת הכסף, אבל המספר צריך להיות במשרד החוץ, במשרד האוצר, או במשרד החינוך.
אלכס מילר: עזבי כסף כרגע, הכסף בסופו של דבר מגיע מהמשרדים.
אלכס מילר: הרשות מכוח החוק - - -
פנינה אל על: זה יהיה בבסיס התקציב של האגף לקשרי תרבות המדע חלק מחצית מהסכום, ואני מניחה שהמחצית השנייה תהיה במשרד החינוך.
פנינה אל על: מאחר והרשות תהיה תחת חסות שני משרדים הממשלתיים, לנו תהיה בבסיס התקציב כסף מה שייקבע למימון הפרויקטים.
אלכס מילר: ברגע שמדינות רוצות לחתום על שיתופי פעולה בחילופי נוער, באה המדינה – אנחנו רוצים לעשות פרויקטים, אל מי הולכים, בין מי למי צריך להיות ההסכם הזה?
פנינה אל על: כל ההסכמים נעשים באמצעות משרד החוץ.
פנינה אל על: לאגף שלנו יש תכניות שיתוף פעולה, הסכמי מסגרת ותכניות שיתוף פעולה שבעצם מיישמות את הסכמי המסגרת.
פנינה אל על: יש לנו סעיף מיוחד שנוגע לנושא של חילופי נוער, ואז בסעיף הזה אנחנו מסמיכים את המועצה כגוף הממשלתי שאחראי על ביצוע החילופין.
פנינה אל על: כאשר מגיעה מדינה ומבקשת לקדם חילופי נוער, בדרך כלל הם פונים לשגרירויות שלנו בחו"ל, והפנייה מועברת אלינו.
פנינה אל על: אנחנו פונים למועצה, המועצה נענית לכל פנייה שמגיעה.
פנינה אל על: אנחנו מפגישים בין הצדדים של מקבלי ההחלטות – אנשי המועצה והגוף המקביל בחו"ל, לפעמים זה משרד ממשלתי, לפעמים זה גוף שמקביל למועצה, אז יושבים מתדיינים, מסכמים על פרויקטים ותכנית שיתוף פעולה.
אלכס מילר: אתם מתעסקים גם בתקציבים של משרדים אחרים שכביכול לוקחים חלק.
אלכס מילר: אם המשרד החינוך של אוקראינה, רוצה לעשות פרוייקט של חילופי נוער, לקחת שניים שלושה פרויקטים בנושא איכות הסביבה, הסברה וכלכלה, אז הם באים ועושים סמינר של שבועיים, התלמידים שנבחרים בארץ נוסעים לשם שבועיים, ואז עושים איזשהו מחנה משותף ביחד.
אלכס מילר: למי פונים כאן?
אלכס מילר: בוא נגיד, הם אומרים, אנחנו אחראים על כל מה שקשור אלינו.
פנינה אל על: במידה ומשרד החינוך האוקראיני הוא זה שאחראי על חילופי נוער באוקראינה, הוא זה שנותן את הכסף לאירוח המשלחת.
אלכס מילר: הם אחראים על עצמם על כל מה שקשור לכסף שקשור אליהם, מי יהיה אחראי אצלנו?
פנינה אל על: המועצה לחילופי נוער.
אלכס מילר: מי יממן?
פנינה אל על: נאמר שמשרד החינוך האוקראיני מבקש לשלוח לכאן קבוצת תלמידים, המועצה מוצאת להם את הפרטנרים פה, אם זה ממועצת תנועות הנוער, או כל גוף לפי הפרופיל של אותה קבוצה שמגיעה לארץ היא מוצאת לה - - -
אלכס מילר: יש מצב שהמועצה תיזום פרויקטים?
פנינה אל על: בהחלט כן.
אלכס מילר: אני יודע שיש במועצה שלושה ארבעה פרויקטים, שלתוך הפרויקטים האלו אפשר למשוך מדינות שונות.
פנינה אל על: המועצה עצמה לא יכולה ליזום פרויקטים בגלל שאין לו כוח אדם.
פנינה אל על: מדובר פה על מנהלת פרויקטים ומזכירה שיושבת שם, הם פונים לגופים, בגלל זה הם ארגון גג, הם פונים לגופים שחברים במועצה.
פנינה אל על: כפי שאמרתי יש שמונים ארגונים בערך.
פנינה אל על: בקיץ אני יודעת שבכפר הירוק יש מחנה קיץ.
אלכס מילר: למעשה זה רגולטור אבל לא מפעיל.
פנינה אל על: במידה מסוימת הם מפעילים את הגופים שעובדים איתם.
פנינה אל על: הם מבצעים במידה, כמו שאמרתי, בשבוע הבא מגיעה לארץ קבוצה מקוריאה, סטודנטים מקוריאה.
פנינה אל על: מי שאחראי על הקבוצה הזאת זה בעצם המועצה.
פנינה אל על: כלומר, האירוח של הקבוצה הזאת הוא מהמועצה.
אלכס מילר: אם אנחנו רוצים יהיה לנו דברים ברורים, ולא ייצא מאיתנו, נצטרך כל הזמן איכשהו להתחבר למשהו שרוצים אחרים, כל הזמן צריך לצאת מנקודת הנחה מה הבקשה והדרישה.
פנינה אל על: למועצה יש תכנית שנתית, כל שנה הם יוצאים בחודש דצמבר, ומגישים לנו תכנית שנתית לפרויקטים שהם צפויים להיעשות בשנה עוקבת.
פנינה אל על: הם גם מתקצבים את התכנית הזאת.
פנינה אל על: בדרך כלל זה על פי פניות שמגיעות מראש, יש באמת גם דברים קבועים, יש ועדות שקבועות שמתקיימות, גרמניה זה תכנית שנתית קבועה שמתקיימת, פינלנד זה תכנית שנתית קבועה שמתקיימת.
אלכס מילר: האם יש מחלקה מיוחדת עם תקציב במשרד החינוך לחילופי נוער שהם גם יכולים ליזום פרויקטים בלי שום קשר לפרויקטים שכבר רצים של מדינות אחרות.
אסנת אלרואי: פנינה תיארה את ההתנהלות של המועצה, שגם תעבור להיות ההתנהלות של הרשות רק בתקציבים יותר גדולים, אני חושבת בצורה יותר מוסדרת.
אסנת אלרואי: כולל מה שאתה מתכוון יוזמות ולא דברים שרק מחכים לפניות וכך נעבוד.
אסנת אלרואי: ולכן חשוב לדחוף, אנחנו עושים הכול כדי לדחוף את הקמת הרשות כדי שלא יהיו רק תגובות לפניות, אלא גם יוזמות שלנו.
אסנת אלרואי: אני יודעת שהשר לפחות בשלוש השנים האחרונות עשו הסכמים עם פולין ועם גרמניה, גם עם חילופי נוער בגרמניה שהוא חתם על הסכם חילופי נוער, אבל גם עם פולין.
אסנת אלרואי: אנחנו יזמנו, זה היה רעיון שלנו יחד עם הפולנים, אנחנו מממנים את זה - שושנה תוכל להרחיב את זה.
שושנה שרייבר: היה מפגש בפולין, אז השר העלה את הנושא של חילופי נוער.
שושנה שרייבר: הוא אמר שהוא רוצה לעודד, שמעבר למסעות לפולין יהיו גם מפגשים בין בני נוער, ואז נחתם הסכם עם פולין לחילופי נוער.
שושנה שרייבר: המשרד משקיע כל שנה וזה כבר שנה שנייה 250 אלף שקל לעזור לארגונים לארח את המשלחות בישראל.
הדרה רוזנבלום: בכלל, פונים אלינו מהמועצה לחילופי נוער, למשל, פונים למינהל חברה ונוער, ומבקשים סיוע באירוח של קבוצה שמגיעה.
הדרה רוזנבלום: הרבה פעמים אנחנו מצרפים אותם לפי הפרופיל לעיר מסוימת, לבית ספר, לתנועת נוער, לקבוצה של מועצה, הכול תלוי מה הפרופיל של האנשים ומה ההדגשים שהם רוצים, ואז המשרד בהחלט מסייע באירוח ובתכנון האירוח, ובמפגש עם בני נוער שהם מתאימים מבחינת הפרופיל, מבחינת הנושאים, אבל זה פר בקשות שלהם.
נורית בירגר: לנו יש הסכם עם משרד החינוך הגרמני ומשרד המדע לחילופי נוער וחילופי ידע בתחום של הכשרה מקצועית.
נורית בירגר: בשבע האחרון אירחנו כאן משלחת של 15 בני נוער מגרמניה.
נורית בירגר: ביום ראשון הקרוב יוצאת משלחת של 15 תלמדים שלנו ל-3 שבועות לגרמניה.
נורית בירגר: האירוח הוא על חשבון המדינה המארחת, זאת אומרת אנחנו אירחנו את המשלחת של גרמניה והם מארחים את המשלחת שלנו.
נורית בירגר: כרטיסי הטיסה זה במימון של המשרד.
נורית בירגר: הכנה לקראת היציאה, שוב, זה במימון של המשרד.
נורית בירגר: אחת לשנה נקיים כזו משלחת כל פעם בתחום אחר מתחומי הכשרה מקצועית, כרגע זו משלחת שיוצאת מתחום ענף הרכב.
נורית בירגר: פרט לזה יש לנו גם משלחות לפולין, משלחות נוער, ושם אנחנו גם משתדלים להפגיש עם בני נוער מפולין.
נורית בירגר: חוץ מזה, יש לנו הסכמים עם ערים שונות באירופה שמאמצות בתי ספר שלנו, של הרשתות שלנו, וגם שם יש חילופי משלחות אבל זה לא במימון של המשרד.
יהודית גידלי: וכשהם באים לפה?
נורית בירגר: כשהם באים לפה זו הרשת, אותה רשת, אותו בית ספר שהם אימצו.
אלכס מילר: ברשות כל הדירקטורים לפי החוק כבר מונו?
נורית בירגר: כן.
אנדריאה ארבל: בוקר טוב, אני מהסוכנות היהודית, אני מנהלת היחידה לשותפויות.
אנדריאה ארבל: אני חושבת שמה שלא רלבנטי לדיון הזה, יש לנו מיזמים, אחד זה "שותפות אלפיים", שזה מחבר קהילות יהודיות מעבר לים עם אזורים ספציפיים כאן בארץ.
אנדריאה ארבל: המיזם השני זה מיזם חדש, רשת בינלאומית של בתי ספר תואמים, שזה בעצם נולד מתוך השותפויות משם.
אנדריאה ארבל: יש דגש מאוד גדול על הנוער כדי להשפיע על הנוער גם פה וגם שם.
אנדריאה ארבל: יש לנו הרבה מאוד סוגים של פרויקטים שהמשלחת זה תוצאה של פרויקט מתמשך.
אנדריאה ארבל: יש לנו פרויקטים קודם כל גם משלחות לפולין שאלה משלחות משתפות, יש לנו הרבה תכניות של פיתוח מנהיגות נוער, שהמשלחת או לפה או לשם זה התוצאה של עבודה משותפת.
אנדריאה ארבל: יש לנו גם כן משלחות שיוצאות למחנה קיץ גם שם וגם באים לכאן להרבה זמן.
אנדריאה ארבל: גם דברים שקשורים לנושאים מסוימים, כמו איכות הסביבה כדוגמה.
אנדריאה ארבל: יש מעל 70% של השותפויות שלנו, יש לנו 45% שותפויות – 550 קהילות מעבר לים, בערך מעל 70% יש להם בתי ספר תואמים, שזה תשתית לקשר מתמשך בין בתי ספר שם וכאן.
אנדריאה ארבל: התכנית שמחברת זה משתנה מצמד לצמד, אבל יש לנו הרבה מאוד משלחות מורים וגם תלמידים או לפה או לשם כל שנה.
אנדריאה ארבל: אני חושבת שמה שלא נאמר כאן, שההשפעה על הישראליים שמשתתפים על הזהות היהודית והציונית לא פחות חשוב מאשר המשמעות – חבר'ה באים לכאן, בוודאי חוויה בישראל עם הישראלים זו חוויה מכוננת, זה באמת משפיע על הרצון שלהם אולי לחזור לתכניות, אם זה תכנית מסע שזה תכנית משותפת שלנו ועוד דברים.
אנדריאה ארבל: משלחות נוער זה דבר מבורך, חשוב, ונשמח לשתף פעולה עם עוד גורמים כאן בממשלה.
ברנרד דב רנדל: אנחנו עמותה חדשה במסגרת הסתדרות ששולחים בעיקר לגרמניה קבוצות עובדים מנהלתיים וגם מקצועיים.
ברנרד דב רנדל: יום אחד שואה, ויום אחד לבקר במקום עבודה מקביל.
ברנרד דב רנדל: עכשיו זה מסובסד על ידי הועד, ההסתדרות.
ברנרד דב רנדל: עד עכשיו שלחנו 60 קבוצות, השנה עוד יותר, וההצלחה מאוד טובה.
ברנרד דב רנדל: אנחנו רוצים גם כן, מכיוון שעם גרמניה פעם היו המון חילופי משלחות וזה ירד לגמרי, סמינר המנהיגות שהייתה פעם פה, פעם שם, זה ירד לטמיון וזה גם חלק מהתדמית של מדינת ישראל.
ברנרד דב רנדל: אמנם האיגודים ירדו בעולם, אבל עדיין יש כוח פוליטי, ברגע שהצעירים הגרמנים לא באים לפה, אני שמח לשמוע שיש כל מיני מסגרות אחרות.
ברנרד דב רנדל: נשמח מאוד גם כן לשתף פעולה.
אלכס מילר: אני מאמין שהמועצה תרכז הכול.
הדרה רוזנבלום: אני לא מדברת על חילופין או על משלחות של הכשרה מקצועית או של מבוגרים, אני מדברת בעיקר על נוער.
הדרה רוזנבלום: במידה ויש יוזמה, למשל, עשינו בנובמבר כנס בינלאומי שהיו 150 משתתפים והיו מ-15 מדינות, אז כשיש יוזמה ויש ההיענות - בפירוש אנחנו מבקשים והמשרד נענה ותומך ונותן.
הדרה רוזנבלום: יש 34 ערים שיש להן ערים תאומות לאו דווקא בגרמניה.
הדרה רוזנבלום: יש בערים נוספות, יש באיטליה, יש בספרד, ובהחלט יש מפגשים.
הדרה רוזנבלום: מה שאנחנו מסייעים כמשרד, יש מועצת תלמידים ונוער רשותיות, אני עושה את השידוכים, דואגת לערב של מפגש.
הדרה רוזנבלום: פה שוב, גם המשרד מסייע, אם זה בהסעה, אם זה בהכנה.
הדרה רוזנבלום: כרגע יש משלחת מגרמניה של ראשי ערים ושל בני נוער נבחרים, הם פה בארץ, הם טסים מחרתיים.
הדרה רוזנבלום: אנחנו היינו שותפים לכל ההכנות, לכל הליווי.
הדרה רוזנבלום: כלומר, זה דבר שרץ כל הזמן, אבל זה לא צבוע ואנחנו גם לא כל כך מעודדים בני נוער במהלך השנה לנסוע על חשבון הלימודים וחופשים.
הדרה רוזנבלום: יש הרבה משלחות של מסורת, יש משלחות שנמשכות שנים ואנחנו תומכים ומסייעים במימון ובהכנה, בעיקר אנחנו עובדים על ההכנה וגם על הפולו-אף אחר כך.
הדרה רוזנבלום: כי משלחת שנגמרת במשלחת אנחנו לא כל כך מעודדים, אנחנו רוצים שיהיה לזה המשך.
משה בן עטר: אנחנו מייצגים פה את רשת "עתיד", רשת של מכללות.
משה בן עטר: יש לנו 3 כפרי נוער, כמובן גם כפר הנוער היה לו קשר מסודר עם גרמניה דווקא באמצעות המשרד למסחר ותעשייה, הדבר הזה הוא חשוב בעיקר לגורמים שרוצים לעודד חילופי ידע בתחומים הטכנולוגיים והמדעיים.
משה בן עטר: במשפט אחד, אני רוצה להתייחס בהמשך הדברים של אנדריאה, שאנחנו באים מאותו מקום בסוכנות היהודית.
משה בן עטר: אני במשך שנים עודדתי חילופי נוער עם קהילות יהודיות באירופה ובצפון אמריקה, ועשרות משלחות כאלה יצאו במסגרת המועצה הציונית וגופים שונים.
משה בן עטר: הייתה לי הרגשה שבעניין הזה המועצה לחילופי נוער לא הייתה מספיק בנויה.
משה בן עטר: אני לא מדבר רק על תכניות שותפות הקיץ וכו', אלא בתי ספר יהודיים בתפוצות מול בתי ספר בישראל, מול ארגונים, לא רק במסגרת שותפות 2000, אלא ליצור מצב שבו אנחנו מעודדים את ההשתתפות במחנות קיץ, דווקא קהילות יהודיות שלא תמיד שמים להן לב, הן בנויות לעשות דבר מהסוג הזה.
אנדריאה ארבל: רציתי להוסיף מבחינת המימון איך זה עובד.
אנדריאה ארבל: גם אצלנו יש עבודה מאוד מסודרת מבחינת ההכנה של המשלחות, גם המבוגרים שמלווים אותם, גם התלמידים.