GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אנדריאה ארבל: יש בדרך כלל חודשים של הכנה, יש ערך בתהליך עצמו של ההכנה, גם כשחוזרים, אנחנו מאוד מנסים לשלב את הנוער בתכניות המשך, ולהמשיך את הדו שיח.
אנדריאה ארבל: מי שעושה את זה, זה הצוותים המקצועיים אצלנו בסוכנות.
אנדריאה ארבל: בכל שותפות יש צוות, והצוות בעצם אחראי ומקבל את ההדרכה וההכשרה איך לעשות את זה.
אנדריאה ארבל: המימון של שותפויות בעיקר בא מהקהילות מעבר לים, וכסף פילנתרופי שבא מהקהילות.
אנדריאה ארבל: יש הרבה מאוד מינוף, אני חייבת לציין, דווקא מה שהפתיע אותנו בשנים האחרונות שקיבלנו הרבה כסף מיועד להרחבה דווקא לפעילות כזאת, שזה מייצג שינוי מבחינת היחסים של התפוצות בישראל, זה לא רק כסף נוסף בפרויקט אחד או אחר מאוד טוב בישראל, אלא קשר הגומלין, וזה משהו חדש ומעיד על החשיבות של כל העבודה ששמענו כאן.
אלכס מילר: רבותיי, אני מבקש לקבל, ברגע שאתם תפעילו את הרשות, את מנגנון העבודה, אני מציע שאתם תגיעו לכאן, תציגו את זה בצורה מסודרת מה הולכים לעשות, תכנית שנתית, מתי זה יוצא לפועל, וכמובן שהכי חשוב מבחינתנו זה הנושא של התקציב, כי בסופו של דבר הכותרת יפה אבל מה עושים עם זה, ואם זה יושב במסגרת של הפעלה.
אלכס מילר: כשאני מסתכל על מסגרות אחרות ואני רואה עד כמה הם מפעילים את המנגנון של חילופי נוער, זה עובד בצורה הרבה יותר מסודרת, ואצלנו זה איכשהו בעניין של נגיעות, נגיסות כאלה פה ושם, בדרך כלל משתמשים בפרוייקטים שרצים במדינות אחרות, תופסים מה שיש - כתמונה כללית אפשר להגיד שעושים, אבל שוב, אנחנו מחפשים את המטרה, והמטרה שלנו כמה שיותר חבר'ה צעירים ממדינות שונות בעולם ייחשפו לישראל, הם אחר כך ממשיכים.
אלכס מילר: הרי אתם יודעים שאנשים שגדלים, ברגע שפיזית הם ראו מה שקורה כאן, להבא זה דור שלם שגדל עם ידע על המדינה, ואז יהיו לנו הרבה פחות בעיות בעתיד עם כל אותם דברים שרואים, דברים הזויים כאשר תיאטרון הבימה מגיע ואז יש לנו הפגנות שם בלי שום קשר לעניין התרבות.
אלכס מילר: זה דור אחר דור שגדל אחר הדבר הזה בלי להיחשף, צריך לראות איך אנחנו מגיעים, בשביל זה צריך תקציב חד-משמעי - בלי תקציב שום דבר לא יעבוד.
אלכס מילר: צריך להבין באיזה דרך, מהן התכניות, וכמובן, שאפשר לראות את זה בצורה כזאת שקודם כל יש מה שיש, ובונים עם מה שיש, וגם מה היכולות של ביצוע דברים כאלה ואחרים.
אלכס מילר: אנחנו מאחלים לכם בהצלחה, וכל מי שלוקח חלק בסוגיות האלה.
אלכס מילר: מתי להערכתם תצאו לעבודה עם כל הסוגיה הזאת?
אסנת אלרואי: בהנחה שהדירקטוריון מתכנס בשבועיים הקרובים, לשכות שרים אני לא מתחייבת בשבילכם, אני מניחה שאפשר לחזור תוך חודשיים שלושה.
אלכס מילר: תוך חודשיים שלושה אנחנו נצא לפגרה.
פנינה אל על: אחרי החגים.
אלכס מילר: עם פתיחת מושב החורף תגיעו לכאן עם מצגת מסודרת עם מה שקורה.
אלכס מילר: זו ההזדמנות שלכם, שבספר התקציב, לא משנה, אחד מהמשרדים – משרד החוץ, משרד האוצר, או משרד החינוך תהיה תקנה עם מספר של הרשות.
אלכס מילר: תאמינו לי, אז יהיה לכם הרבה יותר קל, יהיה אפשר לתמוך קואליציונית ברשות, זה כסף שאפשר להזרים.
אלכס מילר: אם לא תהיה תקנה, תהיה לכם בעיה.
אלכס מילר: הגמישות של המשרדים זה דבר שהוא תמיד טוב, אבל כאשר אנחנו שומעים שהולך להיות קיצוץ במשרדים, זה הכסף שאתם מצפים שיגיע, זה הכסף הגמיש של המשרד שכביכול, במידה ויש אפשרות אז מעבירים.
אלכס מילר: יש פה הרבה חברי כנסת שעוסקים בסוגיה הזאת ויכולים בוועדת הכספים לדאוג.
אלכס מילר: חייב שתהיה לכם תקנה תקציבית לסוגיה הזאת.
אלכס מילר: כאשר מקימים רשות, זה לא בטוח שהרשות יכולה לקחת את הכסף מהתקנות האחרות של המשרדים, צריך לבדוק משפטית כי זה העברות.
אלכס מילר: יגידו, התקנה הזאת יש לה קריטריונים אל"ף, הרשות יש לה את הקריטריונים בי"ת, היא לא יכולה ליהנות מהכסף הזה כי בסופו של דבר אתם תמצאו את עצמכם בלי כסף ועם הקושי להעביר בתוך המשרד כסף לתוך הרשות, זה קרה לנו ולא פעם, שכביכול קיים התקציב אבל אי אפשר לעשות איתו כלום, כי הקריטריונים של התקנה שונים לחלוטין מהדרישות של הפעולה.
אלכס מילר: זה משהו שאתם צריכים לעשות, וכך זה יהיה הרבה יותר קל.
אלכס מילר: יש לכם מספר תקנה, יש שם תקציב שמועבר בין שני המשרדים, זה חייב להיות איפשהו מעוגן שכל משרד נותן כך וכך תקציב, ואז במידה ותהיה אפשרות לתוספות, אז באים ומעבירים את זה לועדת הכספים ממקום כך למקום כך, הרבה יותר קל והרבה יותר יעיל.
אלכס מילר: רבותיי, ניפגש בפתיחת המושב הבא.
אלכס מילר: רבותי, בוקר טוב.
אלכס מילר: התאריך היום הוא 4.6.2012, י"ד בסיוון תשע"ב, אנחנו פותחים את ישיבת ועדת החינוך.
אלכס מילר: הנושא הוא הצעת חוק מענק יובל לעובדי הוראה עולים, התשע"א-2011 של חברי הכנסת: מילר, אלקין וחברי כנסת נוספים.
אלכס מילר: חברת הכנסת סולודקין, אני לא רואה אותך פה.
מרינה סולודקין: לא, אני לא פה.
מרינה סולודקין: אני המעריצה שלך.
זאב אלקין: מרינה היא המנוף.
אלכס מילר: רבותי, לאחר כמעט שנה שאנחנו כאן מנסים להתקדם עם הנושא הזה סוף סוף אנחנו איפשהו בשלב א' לגיבוש המנגנון לעידוד מורים עולים היום במערכת החינוך.
אלכס מילר: היום הגענו לאיזשהן הסכמות ביניים לפחות עם משרד האוצר.
אלכס מילר: אנחנו מציעים לחברי הכנסת מנגנון כזה.
אלכס מילר: קודם כל, תוקם קרן לעידוד מורים עולים שתופעל לפי חוק התמריצים.
אלכס מילר: איך אתם קוראים לזה?
חגי עידו: סעיף 20(ד) לחוק הגמלאות.
אלכס מילר: לחוק הגמלאות.
אלכס מילר: קודם כל, הוא נותן מענה לאותם אנשים שעבדו תחת משרד החינוך וקיבלו פנסיה תקציבית.
אלכס מילר: שנית, משרד האוצר צריך לבדוק את המנגנון של עידוד מורים עולים שעובדים בחטיבות הביניים והתיכונים, ואת זה אנחנו עדיין לא מכניסים לחוק, וזה בעניין עידוד המורים שמלמדים מקצועות המדעים המדויקים, נכון?
חגי עידו: אני יכול אולי קצת להוסיף.
אלכס מילר: כן, תיכף אני אתן לך בכלל את רשות הדיבור.
אלכס מילר: לאחר שכל אחד יתייחס יהיה לנו איזשהו נוסח בסופו של דבר לפי הרוח שאני אמרתי עם הקרן ועם הכול.
אלכס מילר: היועצים המשפטיים יעשו נוסח.
מירב ישראלי: האם אתם מדברים על חוק שירות המדינה (גמלאות)?
אלכס מילר: ועדת החינוך תאשר אותו לקריאה ראשונה.
אלכס מילר: לאחר מכן אנחנו ניתן למשרד האוצר עד לפתיחת מושב החורף לבנות את הקרן ולהפעיל אותה.
אלכס מילר: במידה והקרן לא תוקם אז אנחנו נצביע בקריאה ראשונה - -
זאב אלקין: במידה והקרן לא תוקם או שתוקם בלי חטיבות ביניים.
זאב אלקין: רק אם הם לא יצליחו - -
אלכס מילר: - - אנחנו נעלה את החוק לקריאה ראשונה במליאה.
מירב ישראלי: בינתיים נפרסם אותו אבל - - -
אלכס מילר: כן, אבל אנחנו לא מצביעים עליו במליאה.
זאב אלקין: אני מציע אולי שכדאי שלא תניחי כי אם פתאום יצטרכו - - -
מירב ישראלי: לא, זה בעיה כי ברגע שהוועדה מאשרת קשה לי לעכב את זה.
אלכס מילר: בסופו של דבר, אנחנו מחפשים שהקרן תוקם.
זאב אלקין: לא, אם פתאום נרצה להכניס שינוי.
אלכס מילר: אבל זו קריאה ראשונה.
אלכס מילר: גם כך בקריאה שנייה ושלישית אתה יכול לעשות את השינויים במידה ותגיע לשם, אני לא מאמין.
זאב אלקין: זה בעיה למשוך.
מירב ישראלי: כן, אי-אפשר למשוך בקריאה - - -
זאב אלקין: אולי הפתרון יכול להיות שאני, למשל, אשים רביזיה שלי או אתה תשים רביזיה שלך עד סוף מושב הקיץ ובסוף מושב הקיץ אתה מושך את הרביזיה ואז זה עולה אוטומטית וזה מונח בסוף מושב הקיץ לקראת ההצבעה בתחילת מושב החורף.
זאב אלקין: נניח שבעוד חודש הם יבואו אליך ויגידו: יש פה עוד איזשהו תיקון שצריך אז תסתבך בלמשוך.
זאב אלקין: זה סיפור שלם למשוך.
אלכס מילר: אין בעיה, בסדר.
זאב אלקין: אז תהיה רביזיה שלך פה על - - -
חגי עידו: אבל דיברנו עד תחילת המושב הבא.
זאב אלקין: עד תחילת המושב הבא.
זאב אלקין: פשוט זה יונח על שולחן הכנסת בסוף מושב הקיץ כי אין אחר כך זמן.
זאב אלקין: מסוף מושב הקיץ ועד תחילת המושב החורף הכנסת לכאורה לא תתכנס.
אלכס מילר: אבל לא מצביעים עליה, אל תדאג.
אלכס מילר: לא תהיה הצבעה במליאה.
אלכס מילר: רבותי, זה מבחינתי.
אלכס מילר: אגב, אנחנו מדברים על תמריץ שנתי שבא מאותה קרן.
אלכס מילר: אני לא יודע אם זה צריך להיות בחוק או לא צריך להיות בחוק.
אלכס מילר: אבל רק בשביל הפרופורציות וכדי שאנשים ידעו – המנגנון הזה יעבוד עד שהם יצברו את הוותק בפועל בישראל.
אלכס מילר: זאת אומרת, אם יהיו כאלה שיגיעו, בסופו של דבר, ל-25 שנה, עובדים כאן בארץ מלא, אז הם כבר יתחילו לקבל מענק יובל רגיל ואז התמריץ הזה עוצר להם, לפי דעתי.
אלכס מילר: ואם לא, אז עד שהם מגיעים לפנסיה.
אלכס מילר: זה בעצם המנגנון.
חגי עידו: חגי עידו, אגף תקציבים באוצר.
חגי עידו: קודם כל, אני מסכים לדברים.
חגי עידו: אני רק אחדד בגלל השאלה שעלתה.
חגי עידו: זה בעצם שני מנגנונים.
חגי עידו: למעשה מדובר בשתי אוכלוסיות רלוונטיות.
חגי עידו: האוכלוסייה הראשונה היא אוכלוסיית עובדי המדינה.
חגי עידו: לצורך העניין, היסודי.
חגי עידו: זה אוכלוסייה שהיום זכאית מכוח סעיף 20(ד) לחוק עובדי המדינה (גמלאות) להגדלת קצבה בפנסיה תקציבית.
חגי עידו: אותה אוכלוסייה שהחוק כבר טיפל בה אנחנו נקים קרן שהם יהיו זכאים לתמריץ שנתי, לא שכרי, שכמו שיו"ר הוועדה אמר באמת עד שהם יהיו זכאים למענק יובל הם יקבלו את אותו תמריץ מאותה קרן.
אלכס מילר: אנחנו מדברים על משהו בסדר גודל של 2,500 שקל בשנה.
חגי עידו: נכון.
חגי עידו: זו האוכלוסייה הראשונה, והדבר הזה הוא במדעים ובמתמטיקה כמובן.
אלכס מילר: מדעים מדויקים.
חגי עידו: כן, מדעים ומדעים מדויקים ומתמטיקה.
קריאה: זה יסודי וחטיבות ביניים כי גם חטיבות ביניים - - -
חגי עידו: נכון, עובדי מדינה יסודי וחטיבות ביניים.
מירב ישראלי: מכל עובדי המדינה שהם מורים במדעים מדויקים או במתמטיקה.
מירב ישראלי: האם זו האוכלוסייה?
קריאה: שזכאים לקצבה לפי חוק הגמלאות לפי סעיף 20(ד).
קריאה: זה מנגנון אחד.
מירב ישראלי: זה יסודי וחלק מחטיבות הביניים בגדול.
חגי עידו: נכון, זה מנגנון ראשון.
חגי עידו: המנגנון השני שהוא לא נמצא בחוק אבל עליו אנחנו מצהירים כאן שאנחנו נפעל יחד עם משרד החינוך כדי להפעיל אותו הוא קרן לחטיבות העליונות, ואנחנו נבחן את האפשרות להרחיב אותה גם לחטיבות הביניים, שזה גם כן עידוד מורים למתמטיקה ומדעים מדויקים.
חגי עידו: לאור הצורך הלאומי בתגבור המקצועות האלה היא תיתן גם כן מענק שנתי חד-פעמי לשימור מורים ותיקים במקצועות האלה.
יהודית גידלי: באותו גובה?
חגי עידו: באותו גובה.
אלכס מילר: לא, רגע.
אלכס מילר: בנושא שאמרנו שאנחנו נעשה את זה גם שם זה פר שנה.
קריאות: שנתי, שנתי.
קריאות: פעם בשנה כל שנה.
מירב ישראלי: פעם בשנה.
קריאה: לא שכרי.
אלכס מילר: עד הפנסיה או עד הזכאות למענק - - -
מירב ישראלי: עד הפנסיה או עד הזכאות למענק יובל.
חגי עידו: הבהרה נוספת, מה שאמר באמת היושב-ראש, אין כפל מבצעים.
חגי עידו: כלומר, אתה מקבל אחת מהאפשרויות.
חגי עידו: אתה מקבל או את הקרן הזאת אם אתה ביסודי או את הקרן הזאת אם אתה בחטיבה העליונה.
חגי עידו: בחטיבות הביניים גם כן אם נפעיל את הקרן אז זו תהיה רק אחת מהאפשרויות, וכאשר אתה זכאי למענק יובל אז אתה מקבל מענק יובל ולא את הקרן הזאת, בסדר?
חגי עידו: הסוגיה הפרלמנטארית האחרונה היא מה שאמרנו.
חגי עידו: עד סוף המושב אנחנו בדבר הזה נעבוד עם משרד החינוך לטובת הגדרת והפעלת הקרן, וככל שנפעיל זה בעצם ייתר פה את הצורך.
חגי עידו: אם לא נצליח אז הפתרון שאתה העלית.
יהודית אייזנר: זה פנסיוני?
חגי עידו: לא, לא שכרי.
חגי עידו: זה לא פנסיוני.
חגי עידו: זה קרן, זה מענק שנתי חד-פעמי.
יהודית אייזנר: זאת אומרת, אם מורה שיש לו 24 שנות ותק והוא פרש לפנסיה והוא קיבל את המענק הזה עד הפרישה, לא יהיה לו.
חגי עידו: נכון, אנחנו לא נוגעים בפנסיה.
מירב ישראלי: ואתם לא מתייחסים מי המעביד של המורה בעניין השני?
חגי עידו: הסיבה שלקחנו שני ערוצים היא בגלל שיש שני מעסיקים שונים.
חגי עידו: הפתרון הראשון הוא טוב לעובדי מדינה - - -
מירב ישראלי: כן, אבל יש גם את ההבחנה בין הרשויות המקומיות לפרטיים.
חגי עידו: בין הרשויות המקומיות לבעלויות זה לא משנה.
מירב ישראלי: זאת אומרת, זה לא משנה מי המעביד.
איה דביר: רק לגבי האכסניה של חוק שירות המדינה (גמלאות) – אנחנו שומעים את זה עכשיו בפעם הראשונה ולא יצא לנו לבדוק את החוק.
איה דביר: למיטב ידיעתי, הוא חוק שמטפל בפנסיה ולא בתשלומי שכר.
מירב ישראלי: זה לא תיקון.
קריאות: אנחנו לא נוגעים בחוק.
איה דביר: אבל הקרן שאתם מקימים עכשיו היא תוקם בתוך חוק הגמלאות.
מירב ישראלי: אני שאלתי.
מירב ישראלי: זה להגדרת האוכלוסייה.
חגי עידו: היא מתבססת על האוכלוסייה הזכאית.
חגי עידו: אנחנו נשענים כעוגן על החוק.
אלכס מילר: הקריטריונים של הקרן יהיו לפי ה- - -
מירב ישראלי: בעיקרון זה לתוך הגדרת האוכלוסייה שזכאית.
איה דביר: אז אתם תייצרו הגדרה שמפנה לאוכלוסייה שב-20(ד), חוק המדינה -זה בסדר.
איה דביר: אבל אז איפה אתם מקימים על הקרן?
איה דביר: אתם כן מדברים על חקיקה?
חגי עידו: לא.
חגי עידו: הקרן לא תוקם בחקיקה, היא תוקם במנגנון במשרד - - -
זאב אלקין: לא, כרגע לצורך הניסוח.
זאב אלקין: לצורך הניסוח לקראת קריאה ראשונה היא צודקת.
מירב ישראלי: על מה מצביעים?
זאב אלקין: מצביעים על הצעת חוק שאם אתם תקימו את הקרן באותם פרמטרים כפי שהוצגו אז הצעת החוק תתייתר והיא לא תקודם לקריאה ראשונה והיא תישאר פה לנצח.
זאב אלקין: ואם אתם לא תצליחו להקים את הקרן בכלל במועד הנקוב או תקימו אותה לא לפי הפרמטרים – קרי, בלי חטיבות ביניים שאתם עוד לא בטוחים עד הסוף שתצליחו להכניס לשם – אז החוק יובא להצבעה.
אלכס מילר: אני חושב שזה צריך להיות במשרד החינוך.
זאב אלקין: לא, הם שואלים על אכסניה משפטית.
זאב אלקין: משפטית זה חוק נפרד.
איה דביר: אנחנו לא מתנגדים לגופו של המנגנון.
איה דביר: אם אני מבינה שהתכלית היא לעודד מורים במדעים מדויקים אין לנו הערה משפטית לעניין הזה.
איה דביר: אנחנו כן מבקשים לראות את הניסוח של החקיקה כדי לוודא שזה מנוסח וממוקם במקום הנכון.
מירב ישראלי: בעיקרון אני מבינה שאנחנו לוקחים את הצעת החוק הזאת ומשנים אותה ברוח של הדברים שדיברו כאן.
זאב אלקין: בתיאום בינך לבין היועץ המשפטי.
מירב ישראלי: כן, ברור.
מירב ישראלי: מה שנכנס לחקיקה זה החלק הראשון.
מירב ישראלי: נכון, זה מה שסוכם?
מירב ישראלי: זאת אומרת, בעצם אנחנו כן אומרים שתוקם קרן לעידוד מורים עולים לצורך מתן – אנחנו ננסח את זה - איזשהו משהו שנתי, תמרוץ.
מירב ישראלי: אני לא יודעת איך אתם רוצים לקרוא לזה.
מירב ישראלי: אבל אתם תצטרכו להגיד לי איך אתם רוצים לקרוא לזה.
מירב ישראלי: מענק עידוד, לא יודעת – איך שתרצו לקרוא לזה.
מירב ישראלי: זה יינתן למורים עולים שנכנסים לסעיף 20(ד) לחוק שירות המדינה (גמלאות).
מירב ישראלי: זאת אומרת, זו האוכלוסייה.
מירב ישראלי: הנושא של מורים במדעים מדויקים וזה זה גם חל על זה?
חגי עידו: כן, כן.
אלכס מילר: קודם כל, זה חל שם בלי שום קשר, וזה גם יחול על התיכונים.
מירב ישראלי: אני הבנתי שאצלם זה שני - - -
חגי עידו: בשתי ההצעות.
אלכס מילר: לא, אבל אתה לא מפריד לי בהצעה הראשונה את המדעים המדויקים.
אלכס מילר: אתה לא עושה את זה רק בשבילם.
זאב אלקין: מדעים מדויקים ומתמטיקה דובר על המורים בתיכונים וחטיבות הביניים, הם יצטרפו לשם.
זאב אלקין: אבל פה זה כולם.
זאב אלקין: רבים רבים שנכנסים להגדרה הזאת.
אלכס מילר: ביסודי זה כולם.
יהודית אייזנר: כי ביסודי גם המורים מלמדים מקצועות כוללים וכולל מתמטיקה.
זאב אלקין: כן, גם יותר קשה להבחין.
אלכס מילר: אבל יש גם כאלה בחטיבות הביניים שנכנסים בתוך זה.
זאב אלקין: נכון, ברור.
מירב ישראלי: זאת אומרת, הגדרת האוכלוסייה היא לפי הגדרת סעיף 20(ד).
מירב ישראלי: אני עוד אצטרך להתייעץ איתכם לגבי הנושא של - - -
חגי עידו: ברור, זה ינוסח בתיאום.
אלכס מילר: יש לכם הרבה זמן לנסח את זה.
אלכס מילר: את נושא כפל המבצעים לא צריך להכניס.
אלכס מילר: זה גם כך לא עובד, נכון?
אלכס מילר: היום לפי החוק אסור לבן-אדם לקבל - - -
זאב אלקין: זה הם יגדירו בקרן, לא בחוק.
זאב אלקין: את החלק של הקרן - נניח אם בסוף יקודם חוק ויהיה משהו נפרד על תיקונים, שם אתם קובעים, זה לא נכנס בכלל בחקיקה, אז אתם תגדירו שם שאין כפל מבצעים.
מירב ישראלי: לגבי הסכומים, מי קובע אותם, איך קובעים אותם, צריך גם לעשות איזשהו מנגנון.
אלכס מילר: לפי איזה נוסחה תקבל מענק שנתי חד-פעמי?
חגי עידו: הדברים האלה לא מוגדרים בחקיקה בדרך כלל.
חגי עידו: יהיה סכום שיועמד לנושא כמו שדיברנו היום על 2,500 שקל לעובד.
מירב ישראלי: לא, אבל צריך לקבוע מנגנון.
חגי עידו: מנגנון שקובע.
חגי עידו: בסדר, ברור.
יהודית אייזנר: 2,500 שקל למשרה מלאה?
קריאה: כן, למשרה מלאה.
אלכס מילר: משרה מלאה – מה זה 100% זה?
בוריס מנור: לא, 60% משכר משולב היו צריכים לשלם מענק יובל.
מירב ישראלי: זה משהו שאני צריכה לשאול אותם.
זאב אלקין: תקרת ההגדרה צריכה להיות כמו מענק יובל רגיל – אותו הדבר.
חגי עידו: דיברנו על הסכום.
מירב ישראלי: רק כדי שהמהות תהיה ברורה כי אני צריכה לנסח את זה, ואם מצביעים על זה - אני לא יודעת - אז אני צריכה לדעת, בעיקרון בואו נאמר שהסכום הוא ידוע וצריך לגבש איזשהו מנגנון כדי להגיע לזה בחקיקה.
מירב ישראלי: אנחנו צריכים לנסח את זה.
אלכס מילר: או שתכניס פשוט 2,500 לתוך החוק וזהו.
מירב ישראלי: מבחינתי, אלו הדברים שאני צריכה לדעת.
אלכס מילר: מירב, אם תצטרכי עוד הבהרות כשאת מסכמת איתם ולפני שמכניסים אז תשאלי גם אותי.
מרינה סולודקין: אני מאוד שמחה שיש התקדמות כי היה נדמה לי שבפגישה האחרונה במשרד האוצר ובמשרד החינוך ממשרד האוצר אמרו לנו דברים והיה ברור שלא רוצים שום עידוד של מורים עולים.
מרינה סולודקין: אני שמחה שהיום יש התקדמות ושאנחנו היום מצביעים על הצעת החוק כהכנה לקריאה ראשונה.
מרינה סולודקין: אלכס, אני קצת פוחדת שזה באוקטובר ואני אגיד לך למה.
מרינה סולודקין: כי זה לא תלוי לא בי, לא בך.
זאב אלקין: יש סיכום ברור עם משרד האוצר – וגם את זה כדאי להגיד לפרוטוקול – שבמידה והכנסת תיכנס לתהליכי פיזור לפני המועד הנקוב של תחילת מושב החורף החוק יוצבע בקריאה ראשונה לצרכי רציפות של הכנסת הבאה ברגע שיתחיל - - -
אלכס מילר: אחר כך תהיה שאלה אם כל מי שחתום על החוק יהיה בכנסת הבאה.
זאב אלקין: צריך אחד, מספיק אחד.
מירב ישראלי: יש פה די הרבה.
זאב אלקין: חשבנו על המנגנון הזה, את צודקת.
מרינה סולודקין: זה מאוד חשוב כי אם אין חוק בקריאה ראשונה בקדנציה הבאה מתחילים מאפס ועם אנשים אחרים.
אלכס מילר: בתקווה שהקרן כבר תהיה מוכנה ואנחנו לא נתעסק בחקיקה בסוגיה הזאת.
מרינה סולודקין: בסדר גמור.
מרינה סולודקין: אני בעד ההסדר.
זאב אלקין: צודקת מרינה שהכול יכול לקרות בסוף יולי, ולכן יש את האופציה הזאת.
בוריס מנור: שמי בוריס מנור ואני מנהל מחלקת קרן ידע בארגון המורים העל-יסודיים.
בוריס מנור: כדי להביע דעתי בנושא הצעת החוק לאחר שהיא שונתה, צריך ללמוד את החומר.
בוריס מנור: ראשית, אני ראיתי כאן שכתוב: "בישראל מועסקים כיום כאלפיים מורים עולים בעלי ותק...".
בוריס מנור: אם אנחנו מדברים על אלפיים מורים - - -
אלכס מילר: אתה מסתכל על דברי ההסבר.
אלכס מילר: עזוב, זה לא מעניין.
אלכס מילר: את דברי ההסבר אני כותב.
אלכס מילר: זה מה שאני כתבתי כהערכה.
בוריס מנור: הבנתי.
בוריס מנור: שנית, אני לא הבנתי מה לגבי המורים בבתי-הספר העל-יסודיים.
בוריס מנור: זאת אומרת, מדובר על המורים שבבתי-הספר היסודיים.
בוריס מנור: אנחנו יודעים שלפחות מרביתם - - -
אלכס מילר: יסודיים וחטיבות ביניים, מי שהיה בתקציבית.
בוריס מנור: זה סימן שאלה עדיין.
אלכס מילר: לא, זה לא סימן שאלה.
אלכס מילר: ביסודי וחטיבות ביניים, מי שהיה בתקציבית יקבל את המענק.
אלכס מילר: זה הקרן.
אלכס מילר: הרי איפה נתקענו?
אלכס מילר: היינו יכולים לסגור את זה כבר עכשיו.
אלכס מילר: הם צריכים עד תחילת מושב החורף לבחון את המנגנון של התיכונים בעניין המדעים המדויקים שגם יחול על חטיבות הביניים ואז סגרת כמעט את הכול.
בוריס מנור: אם כבר נגעת בנושא אז אני חושב שכאן כדאי להגדיר מה זה מתמטיקה ומקצועות ליבה.
בוריס מנור: זאת אומרת, האם אנגלית?
בוריס מנור: האם מדעי המחשב?
זאב אלקין: מתמטיקה כן, מדעי המחשב כן, פיזיקה כן, כימיה כן, ביולוגיה כן, הנדסה כן.
בוריס מנור: חינוך גופני?
בוריס מנור: מקצועות חובה בבתי-הספר על-יסודיים.
בוריס מנור: אני יודע מה זה מתמטיקה, לא צריך להסביר לי.
בוריס מנור: זה מפצל את ציבור המורים וזה מדיר ציבור רחב של מורים בבתי-הספר העל-יסודיים דווקא מלהיכלל בהצעת החוק.
מרינה סולודקין: זה משמעות הפשרה.
אלכס מילר: על הסוגיה הזאת של התיכון אנחנו עוד נהיה במשא-ומתן.
אלכס מילר: אני כבר אומר לך שלדעתי האחוזים של המורים העולים במקצועות העיוניים הם בודדים מאוד.
אלכס מילר: אתה לא תמצא בעשרות אחוזים מורים שבאו מברית המועצות, מצרפת או מכל מקום אחר, שמלמדים בהמונים לשון, תנ"ך.
יהודית אייזנר: אבל מוזיקה כן, בעיקר מוזיקה.
יהודית אייזנר: צריך להחיל את זה על כולם.
אלכס מילר: רבותי בנושא התיכונים אנחנו נשב ואנחנו נסתכל על המספרים.
אלכס מילר: אנחנו נראה מי נכנס ומי לא נכנס לפי עד כמה היום מסתובבים בכלל בכל המערכת הזאת.
חגי עידו: חשוב גם להבין שזה באמת שילוב שהוא גם יחד עם הצורך הלאומי במקצועות למתמטיקה ולמדעים.
אלכס מילר: רבותי, יש לנו כמה חודשים לשבת על המספרים.
אלכס מילר: צריך להוציא מספרים.
יהודית אייזנר: אני רוצה הבהרה.
יהודית אייזנר: האם בחטיבות הביניים זה לכל המורים העולים או רק למקצועות המדעים בעלי פנסיה תקציבית?
זאב אלקין: לא, פנסיה תקציבית לכולם.
אלכס מילר: מי שבפנסיה התקציבית זה כולם.
יהודית אייזנר: זה כולל חטיבת ביניים – כולם.
אלכס מילר: ברור, כי זה עובדי משרד החינוך.
יהודית אייזנר: ישנם מורים שהם עובדי משרד החינוך – המורים החדשים – שהם לא בעלי פנסיה תקציבית.
יהודית אייזנר: מה דינם?
זאב אלקין: זה המנגנון השני.
אלכס מילר: אנחנו מפעילים פה שני מנגנונים.
אלכס מילר: מנגנון אחד זה עובדי המדינה שקיבלו פנסיה תקציבית.
אלכס מילר: בעצם כל עובדי משרד החינוך שפעם קיבלו פנסיה תקציבית, הרי משנת 2000 זה כבר לא קיים – זה מנגנון ראשון.
אלכס מילר: מנגנון שני שהוא כרגע בבדיקה זה המנגנון של עידוד המקצועות שהמדינה היום נדרשת להכניס אותם ואלו מקצועות המדעים המדויקים.
יהודית אייזנר: כלומר, באותו בית-ספר ישנם מורים שהם בעלי פנסיה תקציבית וכאלה שהם בעלי פנסיה צוברת והם עובדי משרד החינוך, האחד מקבל והשני לא.
אלכס מילר: ביסודי.
יהודית אייזנר: לא, בחטיבה וגם ביסודי.
מירב ישראלי: חטיבה אמרנו שכן.
אלכס מילר: גם היום יש לך אנשים שמקבלים פנסיה תקציבית ולא מקבלים פנסיה תקציבית והם עובדים באותה כיתה.
יהודית אייזנר: אבל זה מענקים, זה בעיה.
בוריס מנור: אני רוצה לחדד את הנושא הזה.
בוריס מנור: דווקא בחטיבה העליונה בבתי-ספר על-יסודיים ועדיין אנחנו מדברים על חטיבות ביניים ותיכונים, זאת אומרת יש מורים שבהחלט יש להם פנסיה תקציבית כי הם עושים איחוד משכורות.
בוריס מנור: זאת אומרת, חלק מהמשרה הם מלמדים בתיכונים.
בוריס מנור: נניח רבע משרה שמזכה אותם בפנסיה תקציבית מלמדים בחטיבות הביניים.
בוריס מנור: מה לגביהם?
בוריס מנור: האם המנגנון לוקח את זה בחשבון?
בוריס מנור: איך הם נכנסים?
זאב אלקין: אתה יכול להיכנס לאחד משני המנגנונים, אתה לא יכול פעמיים.
זאב אלקין: אתה לא יכול לקבל גם מפה וגם מפה.
אלכס מילר: בסופו של דבר, אנחנו צריכים לפגוע ברוב האנשים.
אלכס מילר: אנחנו מדברים יותר על אותם אנשים שהגיעו בשנות התשעים, שהגיעו עם ותק גדול.
אלכס מילר: כמות האנשים שמגיעים עכשיו עם ותק של 10 – 15 שנים במערכת היא הרבה יותר קטנה.
אלכס מילר: קודם כל אנחנו צריכים לטפל באותה אוכלוסייה שכביכול עוד שלוש-ארבע שנים יוצאת לפנסיה, אז לפחות ניתן להם עכשיו ובזמן קרוב את כמה אלפי שקלים שמגיעים להם.
אלכס מילר: אנחנו בתקווה שכל אותם אנשים שגם כך מגיעים למענק יובל ב-25 עם ותק יקבלו את מענק היובל שלהם.
אלכס מילר: ברגע שעשינו את הרוב צריך לראות מי יצא, מי לא נכנס, ואז להסתכל מה הן ההשלכות.
אלכס מילר: יכול להיות שאנחנו באיזושהי דרך של הסכמים קואליציוניים עתידיים נכניס את כל השאר במנגנון כזה או אחר בעידוד.
בוריס מנור: אני רק לא הבנתי מה בדיוק המטרה לפצל את ציבור המורים.
אלכס מילר: זה לא לפצל.
אלכס מילר: אנחנו צריכים להיצמד לאיזשהן נוסחאות שקיימות היום במערכת.
אלכס מילר: יש היום נוסחאות שניתן לעבוד איתן.
אלכס מילר: ברגע שבאת ופתחת את זה קצת אז אתה יכול להכניס לכל הסיפור הזה את כל העולם ואשתו, ואז ההשלכות הן השלכות רוחב.
אלכס מילר: אנחנו רוצים היום לתת איזשהו push בנושא ההוראה.
אלכס מילר: דיברנו על זה כבר בעבר.
אלכס מילר: לקחנו את הדברים שקיימים במערכת ומנסים לנצל אותם.
אלכס מילר: יש היום את עניין הפנסיה התקציבית אז "התלבשנו" על הפנסיה התקציבית.
אלכס מילר: יש היום את המנגנון של עידוד המדעים המדויקים אז "התלבשנו" על עידוד מדעים מדויקים.
אלכס מילר: אם אנחנו נצליח לחשוב בעוד חצי שנה-שנה על עוד איזשהו מנגנון שניתן לעשות אז נשב עם האוצר.
אלכס מילר: נציגת משרד המשפטים, מה קרה?
איה דביר: אני עוקבת לאט לאט אחרי הדיון ומבינה יותר טוב מה המנגנון ורוצה לחדד את ההערות שלנו לנושא.
איה דביר: ישנן שתי הערות.
איה דביר: האחת קשורה לפרוצדורה והיא מתייחסת לזה שזה באמת לא צריך להיות בחקיקה.
איה דביר: אם אני מבינה נכון, אתם רוצים שהחוק יעמוד כהצעה עומדת ושרירה שתדרבן את הממשלה לקדם את ההסדר.
אלכס מילר: עזבי את הפוליטיקה.
איה דביר: אבל שורה תחתונה, אתם רוצים שזה לא ייכנס לחקיקה, וזה טוב בעינינו.
איה דביר: ההערה השנייה היא לגבי הקבוצות הזכאיות.
איה דביר: לגבי שכר עידוד למדעים מדויקים – זה לא מעורר קושי.
איה דביר: יש פררוגטיבה ניהולית למעסיק לבחור ולתמרץ קבוצה מסוימת שהוא סבור שצריך לעודד מבחינה מקצועית.
איה דביר: אבל ההתייחסות לקבוצת מקבלי הפנסיה התקציבית – אני לא רואה מה השונות המיוחדת שמזכה דווקא אותם ולא מורים אחרים שפשוט התחילו לעבוד בתקופה אחרת.
איה דביר: הזכאות לפנסיה תקציבית נגזרת מהמועד שבו התחילה ההעסקה, ופה אתם לא מדברים על איזושהי תכלית מקצועית שמסבירה את זה וזה מעורר איזושהי שאלה מתחום השוויון.
איה דביר: אני לא בטוחה שהיא נקייה מספקות ואני מבקשת את הזכות לבדוק אותה במשרד.
אלכס מילר: הרי שום משרד ממשלתי לא יכול להקים שום קרן בלי שמשרד המשפטים ייתן את דעתו על הסוגיה הזאת.
אלכס מילר: ברגע שאתם תקימו את הקרן אתם תשבו עם משרד המשפטים, נכון?
חגי עידו: ודאי.
איה דביר: כן, אבל אתם סיכמתם על איזשהו תנאי מהותי שאנחנו לא מבינים את השונות בין מי שנכנס להסדר של פנסיה תקציבית למי שאינו נכנס להסדר, בניגוד להסבר על המדעים המדויקים שאנחנו מבינים שיש פה איזה תכלית אחרת.
חגי עידו: אני אנסה להסביר.
חגי עידו: הסיבה שנשענו במנגנון הראשון באמת על סעיף 20(ד) לחוק הגמלאות היא מהסיבה שלמעשה המחוקק כבר התמודד עם האוכלוסייה הרלוונטית הזאת, אותה אוכלוסיית עולים, באותה תקופה מסוימת ונתן לה איזשהו מענה בחוק הגמלאות.
חגי עידו: ראינו את העוגן הזה שהמחוקק כבר קבע והתייחס אליו ואמרנו: לאותה אוכלוסייה, אנחנו לא מתייחסים לאוכלוסייה אחרת, לאותה אוכלוסייה שהמחוקק כבר הגדיר כאוכלוסייה שנדרש לה פתרון מיוחד, את אותה האוכלוסייה בדיוק אנחנו לוקחים ונותנים לה מענה גם בהקשרים האלו של הוראה.
איה דביר: מה אומר סעיף 20(ד)?
איה דביר: לאיזה הקשר הוא נקבע?
מירב ישראלי: איה, השאלה היא האם סעיף 20(ד) כשלעצמו לא מעורר לך בעצם את אותו קושי.
מירב ישראלי: סעיף 20(ד) אומר: "מי שנתקבל לשירות תוך שנתיים מיום עלותו ארצה ושירת עשר שנים לפחות עד פרישתו ואינו מקבל קצבת פרישה מעבודה או תשלומי ביטוח סוציאלי ממדינה אחרת וביום התקבלו לשירות הגיע לגיל הקבוע לגביו בהתאם לחודש לידתו בחלק ג' לתוספת השנייה, לא תפחת קצבתו מ-35% ממשכורתו הקובעת.
מירב ישראלי: עובד כאמור יהיה זכאי לתוספת קצבה של 2% ממשכורתו בעד כל שנת עבודה נוספת מעבר לעשר שנים, ובלבד שקצבתו לא תעלה על 70% ממשכורתו".
מירב ישראלי: זאת אומרת, נתנו להם כבר איזשהו - - -
אלכס מילר: לפרוטוקול – אני ביקשתי שאנחנו נמצא גם את הדרך, בייחוד כשמדובר על נושא המורים בעניין קליטתם בתוך מערכת החינוך.
אלכס מילר: אנחנו יודעים שיש את המנגנון של תעודת הוראה.
אלכס מילר: כמה זמן היום לוקח לעשות תעודת הוראה?
מירב ישראלי: שנה, שנה.
קריאות: בין שנה לשנתיים, אם יש השכלות אחרות.
אלכס מילר: כן, יפה.
אלכס מילר: בגלל זה יש לנו שם את הקושי.
אלכס מילר: מורה שצריך להיכנס לשירות ציבורי היה צריך גם לעשות תעודת הוראה.
אלכס מילר: אני ביקשתי לבדוק את הסיפור של השנתיים, בעניין של המורים להגדיל את זה לארבע.
אלכס מילר: אבל, שוב, זה צריך להיות איזשהו דבר שאנחנו נחשוב עליו במשך התקופה עד פתיחת מושב החורף, ואיך אנחנו מסדירים את הסוגיה הזאת.