GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שירלי באבד: התחייבנו על הסכומים, ואלה הסכומים שיהיו.
שירלי באבד: מה יהיה ב-2014 אני בטח לא יודעת.
אלכס מילר: אז אתם רוצים שאני אעשה חוק?
שירלי באבד: לא.
שירלי באבד: לא מכיוון שאני חושבת שזה הולך להשתנות.
אלכס מילר: אני יכול לעשות חוק אחר.
אלכס מילר: אני יכול לעשות חוק כפוף להחלטת הממשלה.
אלכס מילר: החוק בתוקף כל עוד אין שינוי בהחלטת ממשלה.
אלכס מילר: 150 יש – החוק בתוקף; 350 יש – החוק בתוקף; 500 אין – החוק לא בתוקף.
אלכס מילר: גם זה אני יכול לעשות.
שירלי באבד: שוב – אין לנו שום כוונה לשנות את זה.
מרב ישראלי: הוראת שעה אתה יכול לעשות.
אלכס מילר: אנחנו מדברים כאן על עניין עקרוני.
אלכס מילר: אתם עושים שינוי מהותי בעניין שהיה לב לבה של ועדת החינוך במשך שנים ארוכות.
אלכס מילר: אנחנו הלכנו עם בקשתכם גם בעניין החוק של זבולון אורלב שעבר טרומית, ואמרנו שהחוק יורד מסדר היום במידה שאתם נותנים פתרון ישים.
אלכס מילר: אני יכול להגיד לכם שהפתרון שכרגע הוצג על-ידי השר הוא פתרון חיובי שכן הוא פריצת דרך מאוד משמעותית בסוגיה של תשלומי הורים.
אלכס מילר: השנה זה עובד, השנה זה יעבוד מצוין.
אלכס מילר: יש לנו שתי סוגיות שכרגע הממשלה החליטה עליהם שהם פרוסות מ-2012 עוד שנתיים קדימה.
אלכס מילר: קודם כול הסוגיה של התחייבות על ההזרמה של 500 מיליון שקל עד 2014\
אלכס מילר: , כולל, והסוגיה של חינוך חינם שגם פרוסה לשלוש שנים שעליה יש גם התחייבות ממשלתית, שזה גם לא בחוק.
אלכס מילר: שתי הסוגיות האלה, מבחינתנו, זה הפתרון שמביאה הממשלה.
גדעון סער: אדוני היושב ראש, אני רוצה לומר לך שני דברים, לא במקום האוצר.
גדעון סער: אני הייתי מייעץ לאוצר לומר שאין לו שום כוונה לפגוע בשום תסריט בנושא תשלומי הורים בתקציב 2014-2013.
גדעון סער: הם יכולים לאמץ את עמדתי, אבל גם אם הם יאמצו וגם אם לא הם לא יוכלו לעשות את זה – למה?
גדעון סער: כי אני לא אתן להם לעשות את זה.
גדעון סער: אני רוצה להסביר: קודם כול הנושא הזה הוא בלב ועדת טרכטנברג.
גדעון סער: מי שבא לוועדת טרכטנברג עם כל המכלול של חינוך חינם לגילאי 4-3, עם נושא ועדת שושני שפעלתי עוד מימי היושב ראש זבולון אורלב כדי להוריד את זה, עם הנושא של ספרי לימוד - אני באתי עם ההצעות האלה, ואני מודה שיש דבר אחד שלא לי מגיעות זכויות היוצרים – נושא הצהרונים.
גדעון סער: חוץ מזה, כל ועדת טרכטנברג בנושא החינוך, כולל תנועות הנוער – אני באתי לוועדת טרכטנברג.
גדעון סער: אני לא אתן שיפגעו בנושא הזה של הקלת הנטל על תשלומי הורים.
גדעון סער: אבל אני רוצה להוסיף עוד דבר: זה גם נכון כשלעצמו.
גדעון סער: אם מייקרים מהותית חוזרים לוועדת חינוך.
גדעון סער: אבל זה גם נכון, זה גם שם את ועדת החינוך במקום לא נכון.
גדעון סער: ראיתי פה את יושב ראש איגוד המנהלים העל-יסודיים, אריה לוקר – אתה לא היית כי איחרת לדיון.
גדעון סער: אני דיברתי על המציאות הבלתי אפשרית שהמנהלים עומדים בפניה בגלל משיח ומדיון פופוליסטי ומוועדה שמצד אחד אומרת, אני לא נותנת התייקרות על מדד; מצד שני היא דורשת משהו, מצד שלישי היא אומרת שיש חריגות.
גדעון סער: צריך לצאת מהמקום הזה.
גדעון סער: יכול להיות שהשיח הזה משרת אינטרסים של כל מיני גורמים פוליטיים, אחרים – הוא לא משרת את האינטרסים של מערכת החינוך.
גדעון סער: לכן אני אומר לך, אדוני היושב ראש, הצעת החוק הזאת היא נכונה כשלעצמה.
גדעון סער: אני תיקנתי דבר אחד בעקבות השיחה אתך, ואם זה לא ברור מהנוסח של החוק נוכל לתקן את זה: לא יהיה מנגנון מנדטורי של התייקרות על-פי המדד.
גדעון סער: אבל יהיה שיקול דעת.
גדעון סער: אם מדד מתייקר צריך לחזור לוועדת חינוך?
גדעון סער: לפי דעתי, לא.
אלכס מילר: אדוני השר, כרגע המדד זה לא מה שמפריע לי בכל הצעת החוק הזאת.
אלכס מילר: אני בכלל לא מדבר כרגע על הצעת חוק.
אלכס מילר: יש סיכום שהיה בין משרד האוצר לבין משרד החינוך לבין חברי ועדת חינוך בסוגיה שאנחנו אפשרנו במשך שנתיים.
אלכס מילר: גם זבולון אורלב שעשה את ההסכם הזה ביקש ממני לעמוד בהסכם הזה במשך שנתיים.
אלכס מילר: אנחנו נתנו גם למשרד החינוך וגם למשרד האוצר לעשות את השינויים המהותיים בכל הסוגיה של תשלומי הורים.
אלכס מילר: השינויים נעשו.
אלכס מילר: השינויים פרוסים לכמה שנים קדימה.
אלכס מילר: אני שוב אומר – אני מקבל את השינויים האלה.
אלכס מילר: כרגע אני מדבר בשם עצמי, אדוני השר.
אלכס מילר: אני לא יכול לדבר בשם חברי ועדת חינוך.
אלכס מילר: אני בטוח שלכל חברי ועדת חינוך - שאני רואה רק אחד כאן, וצר לי על כך – יש דעה על כל סוגיה וסוגיה.
אלכס מילר: אני מדבר כרגע בשמי.
אלכס מילר: השינויים שאתם עשיתם הם שינויים מבורכים, הם שינויים מאוד דרמטיים - -
גדעון סער: אדוני היושב ראש, ייקחו לי את זה בתקציב 2013, אנחנו הרי נדע את זה בתוך כמה חודשים – אני מעביר לך חוק בוועדת שרים לחקיקה לבטל את החוק.
גדעון סער: בסדר?
גדעון סער: מספיק טוב?
גדעון סער: תנו קצת קרדיט, מה קרה?
גדעון סער: זה אינטרס שלי.
אלכס מילר: הבעיה היא שאם עושים את הקיצוץ הזה, כנראה, נהיה בשלב של בעיה עם העברת התקציב, וזה כבר לא יהיה קשור לא למשרד החינוך ולא למשרד אחר.
אלכס מילר: אנחנו נמצא את עצמנו ב-2013 עם תקציב חלקי 12, ואני כבר לא מדבר על מה שהולך לקרות ב-2014.
אלכס מילר: אם כבר הגענו למצב של שינוי כל כך חשוב, כל כך מהותי אחרי כל כך הרבה שנים שיש עליו קונצנזוס, שהממשלה קיבלה עליו החלטה, שאני רוצה שזה יהיה מעוגן בצורה כזאת שלא נצטרך לרוץ שוב עם חקיקה ולהתמודד עם שר אוצר אחר שיהיה ב-2014, ואלוהים יודע מה תהיה עמדתו כלפי החלטת ממשלה כזאת או אחרת.
אלכס מילר: הבעיה שלי היא לא ב-2012 ולא ב-2014 – הבעיה שלי, בסופו של דבר, שהסוגיה הזאת תעבוד גם ב-2014 וגם ב-2015.
אלכס מילר: כי אם ב-2014 יגיעו 500 מיליון, מי מבטיח לי שב-2015 - - -
גדעון סער: הכנסת לא מאבדת את היכולת שלה לחוקק.
אלכס מילר: אבל אתה מבין שכשאנחנו מדברים על חוק שעלותו קרוב ל-500 מיליון שקל – אתמול דיברנו כאן עם משרד האוצר על סוגיית ירושלים - -
גדעון סער: זה לא כסף של תקציב המדינה.
גדעון סער: תשלומי הורים לא משפיעים על תקציב המדינה.
גדעון סער: זה לא חיוב על תקציב המדינה, ולדעתי, זה אפילו לא נחשב הצעת חוק תקציבית לפי חוק יסודות התקציב.
גדעון סער: המדינה הרי לא משלמת את הכסף של תשלומי ההורים, זה לא כסף שמושת עליה.
גדעון סער: לכן העקרונות שחלים על הצעות חוק תקציביות לא חלים במקרה הזה.
אלכס מילר: אם אני מגיש את הצעת החוק הזאת במקרה שיש קיצוץ, ואני רוצה להחזיר את זה חזרה למקום שהוא היה או אמור להגיע – זה כן תקציבי, אם אני עושה תוספת תקציבית.
גדעון סער: זה לא תקציבי.
מרב ישראלי: השאלה אם תבטל את כל השירותים האלה.
מרב ישראלי: אם תבטל אותם אף אחד לא יישא בעלות שלהם, אבל אם ימשיכו לקיים אותם מישהו יישא בעלות שלהם.
גדעון סער: אבל אף אחד לא נשא בעלות שלהם.
גדעון סער: עצם הסמכות לקיים תשלומי הורים מרצון היא קבועה בחוק, אנחנו לא באים לבקש את זה היום מוועדת החינוך.
גדעון סער: זה דבר שקיים.
גדעון סער: בואו לא נקיים שיח שהוא מנותק מהמציאות המשפטית שכבר קיימת.
מרב ישראלי: אבל בעבר כשבוטל תשלום הורים מסוים השירות לא בוטל.
מרב ישראלי: השירות נשאר, אבל מישהו אחר נשא בו – או משרד החינוך או הרשות המקומית.
מרב ישראלי: זאת אומרת אם יבוטלו תשלומי ההורים הטיולים יישארו, אבל מישהו אחר יצטרך לשאת בעלות שלהם.
מרב ישראלי: זאת תהיה הכוונה של הצעת חוק כזאת – להשאיר את השירותים, רק שמישהו אחר יישא בעלות, ואז זה תקציבי.
גדעון סער: אני מאבד קשר עין.
גדעון סער: אתם מדברים על סיטואציות תיאורטיות.
גדעון סער: אני בדיונים תיאורטיים יותר חלש.
גדעון סער: כשנחזור לדיון המעשי אני אבקש להשתתף בו שוב.
אלכס מילר: מה שחשוב כאן, מבחינתי, זה לעגן את כל הסוגיה של השינוי, שזה יהיה מובטח, שכל המנגנון הזה יעבוד ולא יהיה קיצוץ עתידי או שבכלל הכסף לא יגיע לסוגיה הזאת.
אלכס מילר: בסופו של דבר אנחנו מחפשים פתרון.
עינת וילף: אני יכולה לשאול אותך או את שר החינוך שאלה בהקשר הזה?
עינת וילף: אני רוצה להבין אם יש כאן גם סוגיה גדולה יותר.
עינת וילף: להבנתי, נושא אישור תשלומי הורים הוא בעצם העוצמה היחידה של ועדת החינוך שבמשך שנים שימשה הרגע המכריע שבו יושב ראש ועדה תמיד היה יכול מול משרד החינוך לקדם חקיקה, לקדם דברים שהוא ראה לנכון, וזה בעצם היה הכלי.
עינת וילף: הוא יכול היה לעכב, היה מכניס את המערכת לסחרור – וזה היה הכלי במשא ומתן.
עינת וילף: השאלה אם מה שקורה כאן זה אובדן הכלי הזה ועוצמתו של יושב ראש ועדת החינוך תמורת הישג חד-פעמי – כן או לא – אבל מכאן ואילך יושב ראש ועדת החינוך והוועדה מאבדים את אחד הכלים המרכזיים ששימש אותם לאורך השנים במשא ומתן.
אלכס מילר: אני רוצה להגיד לך, כבוד השר, ברשותך, כי היא באה עם איזשהו אינטרס, וכאן השאלה היא אולי אליי.
אלכס מילר: אני אסביר: הסוגיה של תשלומי הורים היה תמיד על סדר היום של הוועדה כי לא היה לזה פתרון.
אלכס מילר: הרי בסופו של דבר, למה רצינו להגיע?
אלכס מילר: רצינו להגיע לפתרון.
אלכס מילר: יש פה פתרון ביניים.
אלכס מילר: אנחנו עדיין לא באים להגיד שיהיה פה ביטול מוחלט של כל הסוגיה של תשלומי הורים כי אנחנו מדברים על אותו סכום שכביכול נגרר משנה לשנה, ובמידה שיהיה עיכוב זה יהיה כאן.
עינת וילף: אבל השאלה שלי היא רחבה יותר, על העוצמה הפוליטית של הוועדה.
אלכס מילר: זה לא עניין של עוצמה פוליטית.
אלכס מילר: אי אפשר להתווכח על משהו שיש לו פתרון.
אלכס מילר: ברגע שאין פתרון מתחילים להתווכח.
גדעון סער: אני יכול להתייחס לזה.
אלכס מילר: אני פשוט רוצה להסביר.
אלכס מילר: מה שחשוב מבחינתי הוא שאותו הסדר שהגיעו אליו, ובסופו של דבר הוא אמור לעבוד ולתת פתרון, יהיה עד כדי כך חזק שהוא כן יהיה ישים.
אלכס מילר: אם לא תהיה התחייבות – כמו שכרגע, ממה שנראה לי, ההתחייבות של אישור הממשלה היא לא מספיקה מבחינתי בהיבט הרחב – כמובן, יש לנו פה בעיה.
אלכס מילר: ברגע שיש פתרון אנחנו כבר צעד אחד קדימה.
אלכס מילר: אני אומר את זה כמי שמגיע לכאן במשך שש שנים כל שנה לאשר את אותם תשלומי הורים.
אלכס מילר: דרך אגב, אמנם פוליטית בצעקות היה פה איזשהו מהלך, אבל אני לא זוכר שהיה מצב שלא אישרו - -
יצחק קדמן: היו שרים שהורידו את תשלומי ההורים.
יצחק קדמן: היו דמי שכפול – הוועדה הזאת הורידה אותם.
יצחק קדמן: היו סעיפים שלמים שהוועדה הזאת הצליחה להוריד.
אלכס מילר: אז אני אומר שכשאנחנו הגענו למצב שהוא המצב המצומצם ביותר – מה יש להוריד כאן?
אלכס מילר: או להוריד אותם לגמרי, ואז להביא את זה על חשבון המדינה או הצד השני – לבוא ולתת פתרונות יצירתיים.
אלכס מילר: מבחינתי מה שחשוב זה פתרון שיהיה לכלל הסוגיה הזאת של תשלומי הורים שאנחנו יכולים להתקדם אתו – או להגיע לכאן כל שנה, לעשות צעקות – ובזה סיימנו, אבל פתרון מלא לא יהיה.
גדעון סער: אני רוצה להתייחס לשאלה של חברת הכנסת וילף כי אני חושב שהיא חשובה.
גדעון סער: הכלי המהותי קיים ונותר בידי ועדת החינוך.
גדעון סער: דהיינו אם אני בא לייקר מרכיב כלשהו בתשלומי ההורים אני חייב לקבל את אישור ועדת החינוך.
גדעון סער: במובן זה הכלי המהותי שנועד לחסום הוספת הנטל על ציבור ההורים קיים בידי ועדת החינוך.
עינת וילף: אבל זאת רק התייקרות, כיום זה אישור שנתי.
גדעון סער: אם מדובר על הריטואל הזה זה מונע את הריטואל הזה.
גדעון סער: אני לא זיהיתי פה איזושהי עוצמת יתר, אבל אם אני לוקח את המילים שאת השתמשת בהם – להכניס את המערכת לסחרור – מה זאת אומרת?
גדעון סער: להכניס את השטח, להכניס את המנהלים לסחרור, הם לא יודעים מה קורה, אם הם יכולים לגבות או לא יכולים לגבות – אם זה נחשב כוח אז זה כוח שלילי, הוא לא משמש שום דבר.
גדעון סער: הניסיון הציבורי שלי אומר – ולא רק בגלל שזה יעוגן בחוק התקציב – שכאשר אתה נותן לציבור ההורים דבר מסוים קשה לך מאוד לקחת אותו חזרה, ולכנסת תמיד יש כוחות.
גדעון סער: אבל בסוף זה לא שיש לוועדת החינוך איזשהו בנק סודי שהיא נותנת לי איזשהו תקציב או היא נותנת לבתי הספר איזשהו כסף – אין לה הכלים האלה.
גדעון סער: אני חושב שזה מאוד לגיטימי ונכון מאוד בראייה הרחבה גם כשלעצמו וגם אם היינו מקיימים את ההצעה הזאת אפילו במנותק מהמהלך שאנחנו עושים בתשלומי הורים – הוא עדיין היה נכון.
גדעון סער: כי אני לא ראיתי שהדבר הזה מסייע.
גדעון סער: להפך.
גדעון סער: אני ציטטתי, בין היתר, את דוח מבקר המדינה שמניעת ההתייקרות על-פי המדד היא ההישג של ועדת החינוך.
גדעון סער: זה לא הישג – זה פוגע בתלמידים, וזה יוצר תופעה של חריגות שאחרי זה מבקר המדינה כותב עליהן, וכולם מגלגלים עיניים לשמים ומצקצקים בלשון.
אלכס מילר: אני אתן לקדמן, לאתי ולפז להתייחס, ובשבוע הבא נמשיך.
אלכס מילר: רק בקצרה כי יש לנו גם בשבוע הבא אז תוכלו גם להתייחס.
יצחק קדמן: צריך לשמור על פרופורציה – אנחנו שמענו צד אחד.
יצחק קדמן: אני קודם כול רוצה לברך את שר החינוך על ההישג שלו במהפכה בעניין גילאי שלוש-ארבע ובנושא השאלת ספרי לימוד.
יצחק קדמן: אני אומר את זה בלב שלם גם כדי שיהיה ברור לחלוטין.
יצחק קדמן: הדברים הבאים שאני אומר הם לא משום ויכוח אישי ולא ויכוח פוליטי ולא ויכוח תפקודי – יש הישגים שצריך לציין אותם, ויש להם השלכה על ציבור ההורים.
יצחק קדמן: מה שנעשה עם גילאי 4-3 לא נעשה מאז קום המדינה, ואני מברך אותך על זה, אני יודע שיש לך נגיעה אישית בעניין.
יצחק קדמן: צריך לברך על זה, זה הישג חשוב מאוד.
יצחק קדמן: יחד עם זה ההצעה שמובאת פה היום היא הצעה לא טובה.
יצחק קדמן: אני מיד גם אציע לאדוני הצעה.
יצחק קדמן: אתה הרמת לי קודם להנחתה שהתפקיד שלנו הוא להציע הצעות, והתפקיד שלך הוא לעשות מעשים ולהביא כסף, אז אני גם מציע לך הצעה.
יצחק קדמן: אבל אני אומר קודם מדוע הצעת החוק שמובאת לנו היום היא לא טובה.
יצחק קדמן: אני רוצה להזכיר: לפני שנתיים הונחה על שולחן הכנסת הצעת חוק של זבולון אורלב שאליה הצטרפו כל חברי ועדת החינוך – גם חברת הכנסת אנסטסיה חתומה פה, אני חושב – אני לא יודע אם חברת הכנסת וילף - -
עינת וילף: עוד לא הייתי בכנסת.
אלכס מילר: אני חתום על ההצעה הזאת.
יצחק קדמן: חבר הכנסת מילר חתום עליה ושורה ארוכה מכל סיעות הבית.
יצחק קדמן: ההצעה האת אמרה: די לתשלומי הורים.
יצחק קדמן: אבל היא גם הציעה מאיפה יבוא הכסף.
יצחק קדמן: זה פופוליסטי לומר שאין תשלומי הורים ולא להצביע על מקור תקציבי.
יצחק קדמן: הצעת החוק הזאת נסמכת על ועדת לנגרמן - -
גדעון סער: לפיה, להטיל עוד מס על אזרחי המדינה.
יצחק קדמן: לחלק את הנטל של החינוך - -
גדעון סער: בוא נדבר:
גדעון סער: להטיל עוד מס על כלל הציבור.
יצחק קדמן: היום יש מס רגרסיבי שמוטל רק על הורים, רובם צעירים, וההצעה הייתה להטיל את הנטל הזה של חינוך על כלל תושבי המדינה באופן פרוגרסיבי - -
גדעון סער: גם על קשישים.
יצחק קדמן: - - לפי הכנסתם.
יצחק קדמן: אגב, ההצעה הזאת לא הייתה המצאה של ועדת החינוך, זה פשוט יישום של המלצות ועדת לנגרמן שמשרד החינוך מינה אותה.
יצחק קדמן: יש לי יתרון אחד פה על פני כל הנוכחים – אני הייתי חבר בוועדת לנגרמן לפני 20 שנה, וזאת הייתה הצעה שהתקבלה בוועדה פה-אחד.
אלכס מילר: אבל אנחנו לא דנים כרגע על החוק של זבולון אורלב.
אלכס מילר: עשינו את זה כבר כמה וכמה פעמים.
יצחק קדמן: אבל תבין, את ההצעה הזאת שעברה בקריאה טרומית בכנסת הסכים חבר הכנסת אורלב לעכב כדי לאפשר לוועדה שמינה שר החינוך, ועדת שושני, להגיש אלטרנטיבות להצעה הזאת.
יצחק קדמן: ועדת שושני הייתה צריכה להגיש את המלצותיה ב-15 בספטמבר 2011; עברו מאז שמונה חודשים, ואני לא יודע אם היו המלצות, אני לא ראיתי אותן.
גדעון סער: אולי אדוני לא יודע, אבל היה מאבק, ומה שנקבע בהחלטת הממשלה בנושא סבסוד למשפחות חלשות זה בעקבות דוח שושני.
גדעון סער: האוצר התנגד לזה, וקיבל את זה בסופו של דבר דרך "טרכטנברג", ובסופו של דבר זה הישג מאוד גדול.
גדעון סער: כל סיפור הצעת החוק היה כלי שאני גם שיתפתי אתו פעולה כדי להגיע למציאות אחרת בנושא הזה.
גדעון סער: ההסתברות שהכנסת תאשר את החוק הזה שהוא לא טוב כשלעצמו, היא אפס.
גדעון סער: סליחה, כשאני אומר אני משתמש בהערכת מצב פוליטית.
גדעון סער: זה היה כלי שנועד לשנות את המצב בנושא תשלומי הורים.
יצחק קדמן: על כל פנים ועדת טרכטנברג – וכאן אני רוצה לתקן גם דברים שאולי לא הובנו פה נכון – שאגב, מציינת שהלכה לפי מתווה ועדת שושני - -
גדעון סער: שושני הופיע בפניה.
יצחק קדמן: - - קבעה שיוקם "מנגנון גבייה פרוגרסיבי" – אלה המילים שהיא השתמשה בהן.
יצחק קדמן: מה שאנחנו מדברים עכשיו זה תוספת לקרן המלגות, זה לא מנגנון גבייה פרוגרסיבי - -
גדעון סער: לא, אדוני.
גדעון סער: אמרתי בצורה ברורה, ואם אמרתי את זה רק פעמיים אני חוזר על זה עכשיו בפעם השלישית: עובדים עם רשות המיסים כדי לבנות מנגנון כזה, על-פי מתווה שושנה, אבל – אני מחדד את הדברים כדי שהוועדה לא תוטעה על-ידי אמירת דברים לא מדויקים – במידה שלא ניתן יהיה להשלים את העבודה הזאת וכדי שאותו כסף שהושג ואושר בוועדת הכספים כבר יבוא לידי ביטוי, וההורים ירגישו אותו בשנת הלימודים תשע"ג, אני שוקל – ואני אודיע את זה, לפי דעתי, תוך כדי דיוני הוועדה אפילו, להעצים בטווח קצר את תשלומי המלגות עד לגיבוש אותו מנגנון עם רשות המיסים.
יצחק קדמן: אני הבנתי את זה, אני רק אומר לאדוני – בחוק זה לא מופיע כרגע.
גדעון סער: מה לעשות?
גדעון סער: הכול במדינת ישראל מופיע בחוק?
יצחק קדמן: זה לא מופיע בחוק.
גדעון סער: קיבלתי על זה כסף.
גדעון סער: הכסף כבר עבר בוועדת הכספים.
גדעון סער: אם לא היה עובר תקציב בוועדת הכספים ניתן היה לטעון שמדובר בהבטחה בעלמא.
יצחק קדמן: המנגנון הקיים היום בקרן המלגות – ואדוני ציטט קודם מדוח מבקר המדינה, וגם אני מצטט מדוח מבקר המדינה – הוא לא טוב.
יצחק קדמן: ההורים לא יודעים איזה מסמכים להביא, הקריטריונים אינם אחידים, ברוב בתי הספר לא מודיעים להורים שיש בכלל קרן כזאת שאפשר לפנות אליה ומי רשאי לפנות אליה.
יצחק קדמן: זה כלי לא טוב, ואסור לחזק את הכלי הזה.
גדעון סער: מה תעשה בתקופת ביניים שיש כסף?
יצחק קדמן: - - - כשהלך העניין של הזנה, הלך עניין מעונות וצהרונים – יש שם דרגות השתתפות לפי רמת הכנסה.
יצחק קדמן: זאת הדרך - - -
גדעון סער: - - - רשות המיסים.
יצחק קדמן: דבר אחרון: לדעתי, בהצעה הזאת יש כן כדי להחליש מכוחה של ועדת החינוך.
יצחק קדמן: ועדת החינוך איננה אויב, ועדת החינוך היא כלי מאוד חשוב לפקח על הרשות המבצעת.
יצחק קדמן: אני אמרתי קודם, ואני אחזור ואומר: ועדת החינוך הביאה להורדה בתשלומי הורים בשנים קודמות.
יצחק קדמן: אני יושב בוועדה הזאת כבר 20 שנה, ואני יכול להעיד שיש שנים שהיא הורידה את הסכום.
יצחק קדמן: לא כל הסכומים תלויים בדלק.
יצחק קדמן: יש מסיבות כיתתיות שהשד יודע בשביל מה גובים שם את הכסף מפני שממילא ועד הכיתה גובה כסף בנפרד – יש דברים שאפשר להוריד.
יצחק קדמן: ההצעה האחרונה שאני רוצה להציע לך, אדוני השר, ביקשת הצעות:
יצחק קדמן: בכסף שניתן לך – ואני מאמין שאתה רוצה בכל לב שהוא יישאר – אני לא סומך על משרד האוצר שהוא לא ייקח אותו חזרה כשהוא לא מאורגן כי כבר ראינו את הדברים האלה קורים.
יצחק קדמן: רק אתמול היה ביטול של הסיור הלימודי - -
אלכס מילר: מר קדמן, אתה מעכב אותי.
יצחק קדמן: אני רוצה להציע לך הצעה: קח את הכסף שניתן לך ותודיע שמתוך כל תשלומי הרשות – הלוואי שיכולת לבטל את כולם, אתה לא יכול כרגע – תודיע שאת העוול הכי גדול – נושא של טיולים שמאחר שהוא כלי חינוכי ממדרגה ראשונה ולא צ'ופר, אלא מערכת שדרכה אפשר ללמוד תנ"ך, ידיעת הארץ, גיאוגרפיה ואין-ספור נושאים – בכסף הזה שניתן לך תודיע שלא גובים יותר כסף על טיולים, ובכסף הזה המדינה תממן.
יצחק קדמן: כולם יחבקו אותך, זה יהיה מעשה צודק מאין כמותו.
יצחק קדמן: אחר כך, אם ירצה השם, נגיע גם לביטול הסעיפים האחרים.
גדעון סער: רעיון לא רע, אבל לא פרוגרסיבי.
אלכס מילר: רבותיי, אנחנו צריכים לעבור לישיבה הבאה.
אלכס מילר: נתכנס כאן לדיון על הצעת החוק כשנקבע בסדר היום.
אלכס מילר: לצערי, לא הספקתי לתת לכולם לדבר אבל יהיה המשך דיון על הצעת החוק הזאת בהקדם.
אלכס מילר: תודה, הישיבה נעולה.
אלכס מילר: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת החינוך בתאריך 29 במאי 2012, ח' בסיון תשע"ב, בנושא: זכויות חיילי מילואים בהשכלה הגבוהה, במסגרת יום המילואים בכנסת.
אלכס מילר: אנחנו מקיימים כאן דיון המשך לדיון שהיה גם בשבוע שעבר לציון יום הסטודנט הלאומי.
אלכס מילר: העלינו כמה סוגיות שקשורות למעמדם ולזכויותיהם של הסטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה – ולא רק שם, גם בשאר המוסדות, חשוב שנתייחס גם אליהם.
אלכס מילר: יש לפניי חוק שאני חוקקתי על הטבות לסטודנטים המשרתים במילואים במוסדות להשכלה גבוהה, נשמח לשמוע כאן דיווח לגבי יישום החוק, בעיות, תלונות, טענות, וכו'.
אלכס מילר: לרגל ציון יום זה אנחנו כמובן מברכים את כל המילואימניקים, אין ספק שהם עושים עבודת קודש בשמירה על הגבולות ועל אזרחי מדינת ישראל.
אלכס מילר: אני מקווה מאוד שגם המוסדות להשכלה גבוהה יתחילו להפנים את החשיבות של תמיכה וסיוע לכל סטודנט אשר משרת במילואים ולומד אצלם במוסדות, וכמובן לא יעלה על הדעת שאותן סוגיות שדנו עליהן בעבר, עדיין לא מצאו להן פתרונות.
אלכס מילר: שירות במילואים, אסור שיהיה נטל על הסטודנטים אלא להיפך, צריך להיות יתרון.
אלכס מילר: שמענו על המלצת ועד ראשי האוניברסיטאות להכיר בשתי נקודות זכות אקדמיות לכל אלה שמשרתים במילואים, כמובן במקביל לפעילות חברתית שנעשית במוסדות להשכלה גבוהה.
אלכס מילר: העלו כאן שאלות בשבוע שעבר – דבורה נמצאת כאן – אני מקווה מאוד שגם העלית את הסוגיה של הצטברות הנקודות לאותם סטודנטים כי אם סטודנט משרת במילואים ועושה גם פעילות חברתית, יש חשיבות בהגדרה של הפעילות המשותפת הזאת ולא או זה או זה.
אלכס מילר: גם לסוגיה הזאת אני אשמח לקבל תשובות, העלינו אותה בשבוע שעבר.
אלכס מילר: אין ספק שיש כאן דבר שמבחינתי נראה אומנם חיובי בעת קבלת ההחלטה על כך שהוכרו נקודות הזכות, אבל מצד שני, אסור שהדבר הזה יפגע בפעילות חברתית של אותם סטודנטים שגם מקבלים על זה איזושהי תמורה.
אלכס מילר: אנחנו נשמח לשמוע על הסוגיה הזאת.
אלכס מילר: בנוסף לכך, אותן בעיות או דרישות שהיו בעבר של הסטודנטים, שקשורות לחיי היומיום במוסדות להשכלה גבוהה – אם זה השלמת חומר על-ידי המרצים, חלוקת חומר שהפסידו בעקבות המילואים והדפסה של אותו חומר על חשבון המוסד או על חשבון האגודה, תלוי איך ההסדר הזה עובד בתוך המוסד, כל הסוגיות של ולת"ם וכל מה שעומד על הפרק – אשמח להתייחסות.
אלכס מילר: התאחדות הסטודנטים, אני רואה שיש לנו כאן מצגת.
עפרי רביב: אני רוצה להודות לכל יוזמי הדיון השונים על ההזדמנות לקיים את הדיון הזה.
עפרי רביב: בעקבות הדיון בשבוע שעבר במסגרת יום הסטודנט הלאומי, עשינו סקר ברחבי אגודות הסטודנטים לגבי המצב הנוכחי.
עפרי רביב: נציג כאן סקירה של המצב, גם נעלה בעיות ופתרונות שמוצעים על-ידינו לסוגיה הזאת.
עפרי רביב: נתחיל בנתונים.
עפרי רביב: כ-30% מכלל משרתי המילואים הם סטודנטים, כמעט שלושה מכל ארבעה סטודנטים גברים, 71%, משרתים במילואים; חמישית מהסטודנטיות משרתות שירות מילואים פעיל.
עפרי רביב: צריך להגיד ששם אנחנו מזהים הרבה מוטיבציה אבל מצד שני הסטודנטיות נקראות פחות לשירות, לצערנו.
עפרי רביב: רוב הסטודנטים שמשרתים במילואים מרגישים פגיעה בלימודים בשל שירות המילואים.
עפרי רביב: התופעה הזאת בולטת במיוחד בתחום של מדעים מדויקים – כל מה שקשור להנדסה, הנדסאים וכו' – ולמרות כל הנתונים האלה, 87% מהסטודנטים שמשרתים במילואים רואים את שירות המילואים כשליחות.
עפרי רביב: קצת על המצב החוקי מבחינת חקיקה באקדמיה.
עפרי רביב: ב-2008, פעם ראשונה – רק ב-2008 – יש הכרה רשמית בנושא הזה במסגרת התיקון לחוק זכויות הסטודנט, וב-2010 נקבעו כללים על-ידי המל"ג.
עפרי רביב: בימים אלה – אני מניח שמל"ג יציגו – אנחנו עומדים בפני חקיקה של תנאים חדשים בנושא הזה, אחרי דין ודברים גם עם המוסדות וגם אתנו, אנחנו חושבים שכן ישפרו את המצב.
עפרי רביב: אנחנו לא חושבים שיפתרו את המצב בצורה מוחלטת אבל בהחלט ישפרו, כולל ירידה לפרטים כי זו כרגע מהות הבעיה שאנחנו מזהים.
עפרי רביב: יש בעיה גדולה מאוד בדרך שבה מוסדות שונים מפרשים היום את כל מה שקשור לחוק זכויות הסטודנט בתחום של מילואים.
עפרי רביב: סטודנט ממוצע שעושה מילואים משרת 14 יום; כ-40% מהסטודנטים משרתים יותר מ-14 ימים.
עפרי רביב: כתוצאה מכך, הקושי שאנחנו מזהים הוא קושי להשלים את הפערים האקדמיים שנוצרו.
עפרי רביב: כאמור, הדרך להשלמת הפערים היא שונה מחוג לחוג, ממוסד למוסד, ואפילו ממרצה למרצה ברמה הזאת, ואנחנו מאמינים שהסטודנט מכיר את הדרך הטובה ביותר להשלמת פערים.
עפרי רביב: אחת הבעיות המרכזיות היא השאלה מתי משלימים את הפערים.
עפרי רביב: הרבה פעמים לוקח זמן עד שהמערכת זזה ועד שהמערכת מגיבה, וסטודנט חוזר ממילואים בלי שמשלימים לו באופן מיידי את הפערים האלה.
עפרי רביב: זה יוצר כמובן פיגור מתמשך, מועדי ג', מבחנים, עבודות, כל מה שקשור – גם במהלך הקיץ- מה שמקשה בנוסף לכך על מילואימניקים לעבוד.
עפרי רביב: יש מעט נתונים שכן חשוב לציין לגבי הדברים האלה.
עפרי רביב: יש לנו אחוז לא קטן של סטודנטים שמשרתים מעל 36 ימים בשנה, זה אחוז שצריך להתחשב בו ולהבין את הסיטואציה.
עפרי רביב: זה אומר שבן-אדם, במהלך שנה אקדמית – שגם כך לא ארוכה במיוחד – יכול להגיע למצב שהוא מפסיד תקופות ארוכות של חודשים אפילו, ולא ברור בדיוק מי אמור להיות אחראי על ההשלמה הזאת.
עפרי רביב: בשנת 2011, כאמור, עשינו סקר עם קצין מילואים ראשי.
עפרי רביב: בסקר הזה עלה שלפי הסטודנטים, הכלי הכי יעיל להשלים חוסרים אקדמיים זה שיעורי השלמה, לאחר מכן הרצאות מוקלטות ורק בסוף תקצירי שיעורים.
עפרי רביב: צריך להגיד שבמוסדות רבים אלה עזרים שלא נמצאים.
עפרי רביב: בשנים האחרונות, עם ההתרחבות שחלה בהשכלה הגבוהה, יש הרבה מוסדות קטנים – אגב, רובם לא מיוצגים ליד השולחן הזה, לא מצד המוסדות ולא מצד האגודות או הסטודנטים – ובמוסדות האלה הקשיים להשלים הם הקשיים הגדולים ביותר, לא דווקא באוניברסיטאות הגדולות, למרות שאני בטוח שזה חלק גדול ממה שנשמע היום.
עפרי רביב: עוד בעיות שאנחנו מדברים עליהן כשאנחנו מגיעים למקור הבעיות – ראשית, היעדר תקצוב.
עפרי רביב: סטודנטים מקבלים מעט שיעורי השלמה, אין הקצאות של שעות מרצים בכירים.
יערה קורן: היום למעשה סטודנט יכול להגיע ולבקש שיעור השלמה, יכולים להגיד לו – יש לך ארבע שעות, יש לך חמש שעות, אין לנו מרצה לתת לך, יש לנו מרצה לתת לך אבל זה מרצה קצת פחות בקי בקורס הזה.
יערה קורן: אלה דברים שקורים הרבה ועולים הרבה מהשטח.
יערה קורן: מעבר לכך, באוניברסיטה יש את "תוכנית הכוכבים".
יערה קורן: אגודת הסטודנטים באוניברסיטה העברית, יש לה את "תוכנית הכוכבים" שבה בהתאם למספר הימים ששירתת במילואים, אתה מקבל איזשהן הטבות.
יערה קורן: אגודת הסטודנטים נושאת בעלות התוכנית בערך חצי-חצי עם האוניברסיטה, זה עניין של כמה עשרות אלפי שקלים, ולא יכול להיות שהאגודה צריכה לשאת בעלות כזו גבוהה לעומת המוסד שנותן משהו מאוד מאוד מזערי בסופו של דבר.
עפרי רביב: בעיות נוספות – חוסר גמישות בהכשרות מעשיות, סטודנטים שנעדרים מימי הכשרה מעשית בכל מיני תחומים קריטיים למדינת ישראל, לעתידה של מדינת ישראל – פשוט אוסרים עליהם את זה, אין דרך להחסיר את הדבר הזה; חוסר פיקוח ואכיפה על הטיפול בסטודנטים משרתים.
יהודית גידלי: אין דרך להחסיר או אין דרך להשלים?
עפרי רביב: אין דרך לא להשלים ולא להחסיר, כלומר אסור להם להחסיר, מצד אחד.
יערה קורן: נמצא פה שחר, יושב-ראש אגודת הסטודנטים בבית ברל, סטודנט לחינוך.
יערה קורן: אם הוא מחסיר בגלל ימי מילואים את ההכשרה המעשית הוא יכול לגרור את ההכשרה המעשית לשנה הבאה, ושימצא התמחות ושיסתדר כי הוא היה במילואים למעשה.
עפרי רביב: אין פיקוח ואכיפה.
עפרי רביב: בוועדה הזאת לצערי היו הרבה הזדמנויות בהן ראינו שהמערכת חלשה בפיקוח ואכיפה, גם בנושא הזה יש חוסר פיקוח על מימוש השלמות.
עפרי רביב: לא ברור מי אחראי לזה – אם המרצה אחראי, המוסד אחראי על זה – הרבה מרצים בכירים מתחמקים מזה.
עפרי רביב: לא תמצא מרצים בכירים שמעבירים שיעורי השלמה לסטודנטים, כמעט לא קיים דבר כזה.
עפרי רביב: לא קיימת מערכת שעוקבת אחרי הנתונים, מספר הפונים, אופי הפניות, דרך טיפול, האם טיפלו כמו שצריך, כמה זמן סטודנטים משרתים במילואים – אין דברים כאלה ברוב המוסדות, או בכל המוסדות.
יערה קורן: היום אפשר להגיד שיש הרבה פעמים "שגר ושכח".
יערה קורן: הגעת לדיקנט, יש עזרה ויש סיוע – מעולה; אין עזרה ואין סיוע – אין מה לעשות, זה המצב, אני לא בטוחה שיש מישהו שאוכף את זה או מקבל איזשהו דיווח על המצב.
עפרי רביב: אנחנו מגיעים לשלב הפתרונות.