GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סא”ל חלי פרוזנפר: אני יכולה להעביר לך.
אלכס מילר: אני אשמח אם משרד הביטחון יעביר לנו את אותן פניות לגבי אותם מוסדות שעוברים על החוק.
אלכס מילר: יש חוק ברור לגבי הטבות לסטודנטים שמשרתים במילואים.
סא”ל חלי פרוזנפר: אוקיי, אז אני אגיד גם אמירה על החוק.
סא”ל חלי פרוזנפר: יש בחוק אמירה שצריך לסייע.
סא”ל חלי פרוזנפר: אבל הסיוע הזה לא מכומת.
סא”ל חלי פרוזנפר: זאת אומרת, אם אני באה ומבקשת סיוע אז מסייעים לי מתי שהאקדמיה יכולה ולא תמיד מתי שאני רוצה.
סא”ל חלי פרוזנפר: סופרים לי את היום שאני נמצאת במילואים בתוך ה-20% שמותר לי להיעדר.
סא”ל חלי פרוזנפר: למה אני צריכה להיות כמו מישהו אחר שביום הזה הולך לחופש, שהולך לים בעוד אני עושה מילואים?
סא”ל חלי פרוזנפר: צריכה לבוא מכאן אמירה למוסדות החינוך.
אלכס מילר: אני מציע שאת כל אותן סוגיות שהעלית בפנינו תכינו בצורה מסודרת, כולל הפניות ושמות המוסדות, לשבוע הבא.
אלכס מילר: שבוע הבא אנחנו נקיים ישיבה מיוחדת בסוגיה של יום המילואים, ובה נוכל באמת להבין עד כמה החוק מיושם.
סא”ל חלי פרוזנפר: אבל העניין של ה-20% זה לא משהו שהוא בחוק או לא בחוק, זה עניין עובדתי: יום המילואים לא מוגדר ללומד כמשהו שהוא מעבר ל-20% - - -
אלכס מילר: בטח שכן.
אלכס מילר: תגידי מוסד שמכניס את המילואים ל-20% היעדרות.
אלכס מילר: תגידי את המוסד הזה, אני רוצה לשמוע איזה מוסד מכניס היום את זה לתוך ההיעדרות.
אלכס מילר: אני לא חושב שיש, אבל אם יש אני אמשח לשמוע.
אלכס מילר: ברוך הבא, איציק שמולי.
אלכס מילר: יש משהו שאתה רוצה לבשר לנו?
איציק שמולי: אני אחשוב על זה.
איציק שמולי: היושב-ראש, סגנית השר, חברי כנסת, מנכ"ל מל"ג וכל המכובדים – קודם כול אני באמת מצטער על האיחור דווקא ביום החג שלנו.
איציק שמולי: פשוט הייתה ישיבה מאוד פורה ומאוד מעניינת בראשות ראש הממשלה וחלק משרי הממשלה.
איציק שמולי: הדיון עסק גם בפרופיל של הסטודנטים, גם בתרומה של הסטודנטים לחברה, וגם בצרכים העיקריים של הסטודנטים בעת הזו.
איציק שמולי: אני מקווה שאני אתחבר לשטף של הדיון ולא אלאה בפרטים.
איציק שמולי: יש כמה דברים שלי חשוב במיוחד להגיד ביום הזה.
איציק שמולי: קודם כול, להדגיש את התרומה המאוד-מאוד גדולה של הסטודנטים לחברה ולמדינה, גם בתחום השירות הצבאי אבל לא רק.
איציק שמולי: 75% מהסטודנטים שעושים פעילות חברתית במהלך התואר שלהם ועוד 45% מכלל הסטודנטים שממשרתים במילואים – אלה נתונים שנותנים לי את הזכות ואת הפריבילגיה להגיד שאני מוביל את הציבור שהוא אולי אחד הערכיים והתורמים ביותר לחברה הישראלית.
איציק שמולי: צריך לברך גם את הממשלה: למרות המחאה המאוד גודלה שהייתה ואולי עוד תהיה, יש דברים שהממשלה הזאת עשתה למען הסטודנטים והצעירים, דברים שממשלות אחרות לא עשו.
איציק שמולי: אני מדבר על דברים בתחבורה הציבורית ובדיור ועוד.
איציק שמולי: תמיד אפשר לשפר יותר, אבל יש מהלכים שמובלים על ידי שר החינוך וסגנית השר ועל ידי שר התחבורה ואחרים.
איציק שמולי: אני חושב שגם ביום הזה, לצד כל הביקורת שאנחנו משמיעים כל השנה, ראוי שנגיד תודה.
איציק שמולי: אני רוצה גם להודות לך, אדוני.
איציק שמולי: התיקון של יום הסטודנט הלאומי הוא יוזמה שלך.
איציק שמולי: בזכותך ובזכות חברי כנסת אחרים בוועדת החינוך, הוועדה הזאת מרגישה לנו כבית.
איציק שמולי: אנחנו תמיד מגיעים לכאן ומקבלים אוזן קשבת לצרכים שלנו ולבעיות שלנו וגם לדברים שאנחנו רוצים לעשות ולתרום.
איציק שמולי: אחד המאבקים היותר עיקשים שלנו בשנים האחרונות הוא לנסות להחיל על עצמנו, על הסטודנטים, חובת מעורבות חברתית כחלק מהתואר.
איציק שמולי: בעיניי, חלק מההכשרה של סטודנט להיות אזרח בוגר ומועיל בחברה, זה שהוא ייתן תרומה, מינימלית לכל הפחות, במהלך שנות הלימודים שלו, לא משנה באיזה תחום.
איציק שמולי: אני חושב שהיום הסטודנטים מובילים בחזית של העשייה החברתית.
איציק שמולי: אתם מכירים את הפרויקט שאנחנו מובילים בלוד וגם במקומות נוספים, כמו הסברה ישראלית בעולם, תרומה לנוער בסיכון, לקשישים ובעצם מה לא.
איציק שמולי: אני מאוד מבקש שבצד כל התרומה הבאמת גדולה הזאת, הקשב של הממשלה והכנסת לצרכים ולבעיות של הסטודנטים ילך ויגדל גם בעתיד.
איציק שמולי: אנחנו מדברים על בעיות בתחום של יוקר המחיה, שרובץ על הכתפיים של הסטודנטים, וגם על דברים אחרים.
איציק שמולי: אני מניח שבשנים הקרובות, כל זמן שאני נמצא בראשות ההתאחדות, אתם תוכלו לראות את הסטודנטים ממשיכים להוביל את החזית החברתית במדינת ישראל.
איציק שמולי: במקומות שאנחנו פחות מסכימים עם הממשלה אנחנו נעשה את זה בדרך של מחאה, ובמקומות שאנחנו יותר מסכימים עם הממשלה נעשה את זה באופן של הפגנות תמיכה בממשלה, כפי שעשינו בעבר.
איציק שמולי: אבל בה בעת אנחנו גם רוצים להיות חלק מהשינוי שאנחנו מדברים עליו בחברה הישראלית, ולכן אנחנו נוביל את המהלכים האלה גם מלמטה, כמו המהלכים בלוד ודברים אחרים.
איציק שמולי: לא מעט מזה קורה בזכות שיתוף פעולה אתך, אדוני, ועם הממשלה.
איציק שמולי: באמת המון תודה והמון הערכה.
איציק שמולי: ביום הזה הזרקור מופנה אלינו, לסטודנטים, אבל ראוי גם להגיד תודה לשותפים שלנו בכנסת, בממשלה ובמועצה להשכלה גבוהה.
איציק שמולי: באמת תודה.
אלכס מילר: סגנית השר, חברת הכנסת גמליאל, בבקשה גברתי.
גילה גמליאל: ראשית, אני רוצה לברך אותך: יש לנו יושב-ראש ועדת חינוך - - -
אלכס מילר: מהבוקר אני מקבל כאן ברכות.
גילה גמליאל: מגיע לך, אכן מגיע לך, אתה עושה עבודה מצוינת.
גילה גמליאל: אתה באת מהסטודנטים ואתה מקדם מניסיונך דברים רבים.
גילה גמליאל: אני באופן אישי רוצה להודות לך גם על החוק שקידמנו ביחד, של חופשת הלידה לסטודנטיות וסטודנטים לאחר לידה, על בסיס הורות שוויונית; וגם על נושא הפוסט-דוקטורט ואת המסקנות שעלו כתוצאה מכך:
גילה גמליאל: שהוקמה ועדה בראשות פרופסור כרמי במועצה להשכלה גבוהה שמטרתה לתת מענה לנשים בדרגים הבכירים במוסדות האקדמיים, שזה חשוב לא פחות וראוי לציין זאת גם היום.
גילה גמליאל: חבריי חברי הכנסת, יו"ר ההתאחדות, מנכ"ל המל"ג וכל הנציגים, אני רוצה לומר מספר דברים.
גילה גמליאל: חזרנו עכשיו מפגישה עם הנהגת הסטודנטים, פגישה בראשות ראש הממשלה, שר החינוך, שר התחבורה, שר התרבות וסגנית השר לענייני ותיקים.
גילה גמליאל: אני חושבת שהפגישה הראתה את הפעילות הענפה של הממשלה בנושא הסטודנטים.
גילה גמליאל: אני הייתי יו"ר אגודת סטודנטים בעברי, ויו"ר התאחדות הסטודנטים הארצית.
גילה גמליאל: בעבר היינו צריכים להידפק על דלתות הכנסת כדי להגיע ולהשמיע את קולנו, כמו למשל במאבקים להפחתת שכר לימוד ולעצור את העלייה כשרצו להעלות את שכר הלימוד.
גילה גמליאל: היום אנחנו נמצאים בעידן אחר לגמרי: ראש הממשלה מוביל את אותו מהלך, ושכר הלימוד לא רק שלא עולה אלא אף נשחק ביחס למה שקורה בעולם.
גילה גמליאל: גם יש את החוק שקידמתי, של שנת לימודים חינם לכל החיילים המשוחררים ובוגרי שירות לאומי ואזרחי שלומדים בנגב, גליל, יו"ש, אשקלון והבירה ירושלים.
גילה גמליאל: את נושא התחבורה הציבורית הובלנו בשיתוף פעולה עם התאחדות הסטודנטים, והצלחנו להפחית את התחבורה הציבורית ב-50% בכל רחבי הארץ עבור סטודנטים וסטודנטיות, על מנת להקל ולו במעט על הנטל.
גילה גמליאל: זוהי הצלחה מאוד-מאוד משמעותית.
גילה גמליאל: המדינה רואה את העניין של הסטודנטים כהשקעה ולא כהוצאה.
גילה גמליאל: השקעה בציבור הסטודנטים תוביל בסופו של דבר למימוש ההון האנושי שקיים במדינה.
גילה גמליאל: הפרויקט שאני רואה בו פרויקט הדגל וקידמתי אותו ביחד עם שר האוצר יובל שטייניץ הוא הקמת כפר סטודנטים בעיר לוד.
גילה גמליאל: הקמת כפר הסטודנטים בעיר לוד היא הצלחה מסחררת.
גילה גמליאל: מגיעים סטודנטים ממוסדות אקדמיים כמו אוניברסיטת תל-אביב, שנקר, הפקולטה לחקלאות ואוניברסיטת בר-אילן, והם מעורבים מאוד ופעילים מאוד מבחינה חברתית בעיר.
גילה גמליאל: אנחנו נמצאים עכשיו בשלב של הגדלת המיזם, במטרה לגייס כ-400 סטודנטים.
גילה גמליאל: גייסנו גם את שר התחבורה לעניין הזה והוא הרים את הכפפה: הולכים להיות שם שבילי אופניים והעיר לוד תיראה אחרת לגמרי.
גילה גמליאל: גם כתבתי על זה מאמר – על הפיכת העיר לוד לעיר לצעירים.
גילה גמליאל: ניתן לממש את הפוטנציאל של העיר הזאת ולהוביל אותה, בחזון שלי, לפנינת נדל"ן בעבור צעירים, מפאת העלויות הנמוכות שיש בה היום.
גילה גמליאל: יש לכך גם מודלים בעולם, כמו העיר הובוקן בארצות-הברית, עיר שהפכו אותה לעיר לצעירים, גם כן באותם דפוסים.
גילה גמליאל: אני גם מברכת את התאחדות הסטודנטים, שהרימה את הכפפה בעקבות הקמת הכפר ויזמה שילוב של סטודנטים נוספים בעיר.
גילה גמליאל: אני חושבת שביחד זו באמת תהיה מהפכה בעניין שהוא מאוד חשוב.
גילה גמליאל: יש עכשיו רצון להגדיל ולהעצים את המודלים של כפרי הסטודנטים באזורים נוספים.
גילה גמליאל: דבר אחרון, ובו אסכם, הוא נושא מעונות הסטודנטים.
גילה גמליאל: נכון להיום יש 17,000 מיטות ברחבי הארץ.
גילה גמליאל: אנחנו העברנו החלטה ל-10,000 יחידות של מעונות סטודנטים, שזה כמעט יכפיל את כמות המיטות.
גילה גמליאל: יהיו מעל 20,000 מיטות, וזה ייתן מענה משמעותי ופתרון של דיור מוזל לציבור הסטודנטים והסטודנטיות ברחבי הארץ.
גילה גמליאל: אני חושבת שבעניין הזה כבר יש בשורה מאוד טובה.
גילה גמליאל: אני חושבת שבשיתוף הפעולה יוצא הדופן עם היושב-ראש, הממשלה וההתאחדות ניתן לעשות עוד דברים רבים וטובים.
גילה גמליאל: את המעורבות החברתית יש לקבע כשתי נקודות זכות שהן נקודות חובה.
גילה גמליאל: זה יכול להיות משמעותי ומשפיע גם מבחינת ציבור הסטודנטים.
גילה גמליאל: אמנם 75% מציבור הסטודנטים ממילא פעיל מבחינה חברתית, אבל יש חשיבות לקבע את זה.
גילה גמליאל: גם מרכיב המילואים צריך לקבל את שתי נקודות הזיכוי האלה.
גילה גמליאל: יש חשיבות להראות שברכישת ההשכלה יש גם צביון של מעורבות בקהילה.
גילה גמליאל: אלה שני דברים שלתפיסתי אמורים לבוא ביחד.
גילה גמליאל: אני רוצה להודות לך, כבוד היושב-ראש, ובהצלחה לכולם וכולן.
מיכל שדות: אני מיכל שדות, ממנהל התרבות.
מיכל שדות: אני אחראית על תחום בתי-הספר לאומנויות.
מיכל שדות: במסגרת תיקון החוק שעשינו בזמן האחרון, רציתי לעדכן שאחד הדברים שהתקדמו בינתיים זה ההטבה של משרד התחבורה בכל אמצעי התחבורה.
מיכל שדות: יש יותר מ-2,000 תלמידים מכל בתי-הספר שלנו שכבר נהנים מזה.
מיכל שדות: יש עוד מספר בתי-ספר שלא כל כך עומדים בקריטריונים שנקבעו בחוק, ואנחנו בשלב של התקנת תקנות – שהוא תהליך קצת מורכב – בין המשרד שלנו למשרד החינוך ולוועדה כאן ולשרה.
מיכל שדות: זה בגיבוש של הלשכה המשפטית שלנו, ואני מקווה שהדברים יתקדמו מהר עד תחילת השנה.
אלכס מילר: רבותיי, עוד מישהו?
סא”ל חלי פרוזנפר: כבוד היושב-ראש, אפשר שאלת הבהרה?
סא”ל חלי פרוזנפר: נשאלה כאן שאלה לגבי נקודות זכות עבור מילואים ופעילות חברתית, ונאמרה כאן תשובה שאו שלא הבנתי אותה נכון או שהיא לא מדויקת.
סא”ל חלי פרוזנפר: אנשי המילואים יקבלו שתי נקודות זכות בנוסף לפעילות חברתית?
אלכס מילר: לא, זה לא מצטבר.
סא”ל חלי פרוזנפר: לא מצטבר.
סא”ל חלי פרוזנפר: זאת אומרת, אתה מגדיר את המילואים כפעילות חברתית?
משה ויגדור: אני משפר מאוד את המצב.
משה ויגדור: עד היום זה לא עלה.
סא”ל חלי פרוזנפר: אני לא באה בטענות, אני רק אומרת - - -
משה ויגדור: יש היום החלטה שמילואים זה דבר שצריך ונכון לתת עליו נקודות זכות.
משה ויגדור: לכן המל"ג בא באמירה מאוד ברורה שלפיה אנחנו מרשים למוסדות לאפשר את זה.
משה ויגדור: צריך להבין שההשכלה הגבוהה היא לא מערכת שמנחים אותה לגבי דברים אקדמיים ולגבי התנהלותה; אבל ברגע שמאפשרים למוסדות, זה מתבצע בתוכם, ואכן אנחנו יודעים על מוסדות רבים שמיישמים את זה או הולכים ליישם את זה.
משה ויגדור: וכפי שאמר היושב-ראש לפני כן, נכון לעשות בדיקה ולראות איפה המערכת נמצאת ולאן היא הגיעה.
שחר עבוד: המורכבות היא כאשר סטודנט עושה את שני הדברים במקביל - - -
סא”ל חלי פרוזנפר: איפה היתרון של מי שעושה מילואים?
סא”ל חלי פרוזנפר: איפה המסר הערכי שלנו שלפיו עושים מילואים לא מתוך התנדבות אלא כי המדינה מבקשת?
סא”ל חלי פרוזנפר: איפה המסר מעבר למעורבות החברתית?
משה ויגדור: אי אפשר לשכוח שבמצגת שלי הייתה גם סדרה שלמה של הקלות וסיוע למי שיוצא למילואים.
משה ויגדור: אלה דברים מאוד משמעותיים: איך לסייע למי שהיה במילואים להשלים חומר, לדחות בחינות, לקבל בחינות נוספות וחומר נוסף, חונכים ועוד.
משה ויגדור: זו מערכת שלמה שתומכת.
אלכס מילר: רבותיי, צריך להבין שהביקורת היא משני הצדדים.
אלכס מילר: אנחנו נתייחס בשבוע הבא, ביום המילואים, שיהיה גם בהשתתפות משרד הביטחון, לכל מה שנוגע לאותם סדרי עדיפויות שיש כלפי הסטודנטים שיוצאים למילואים.
אלכס מילר: אני חושב שיש חוסר התחשבות בסוגיות כמו סוג הלימודים שלומדים הסטודנטים.
אלכס מילר: הסוגיה הזאת צריכה לעלות בדרך כזו או אחרת גם במשרד הביטחון.
אלכס מילר: כמו שנאמר כאן, יש סטודנטים שלומדים תחומים מסוימים שלהיעדרות שלהם מהלימודים או מסטאז' יש השפעה מזערית, לעומת סטודנטים שההיעדרות יכולה לפגוע אנושות בתואר האקדמי.
אלכס מילר: בעניין של שתי נקודות זכות – אני קדנציה שנייה בכנסת, גברתי, ומהיום שנכנסתי אני מנסה לקדם את הסוגיה הזאת, ורק השנה זה התקבל.
אלכס מילר: לקח לי שש שנים להעלות את הסוגיה של מתן שתי נקודות זכות עבור איזושהי פעילות שהיא לא במסגרת הלימודים האקדמיים.
אלכס מילר: איימו שיעלו את כמות הנקודות לתואר וכך העניין הזה לא יהיה רלוונטי, ושמענו עוד אלף ואחד דברים.
אלכס מילר: יושב פה איציק, והוא מכיר את כל מה שהיה וכל מה שדובר סביב הסוגיה הזאת.
אלכס מילר: הסוגיה של המילואים עוד לא התחילה לפעול.
אלכס מילר: אני אומר לך שבסופו של דבר צריך לבחון כל דבר.
אלכס מילר: הרי אנחנו לא רוצים להגיע למצב שפתאום מקפיצים את כמות נקודות הזכות שצריך בשביל תואר ראשון, ואז כל הנקודות שאנחנו מנסים להשיג הופכות ללא רלוונטיות, כי הן בעצם לא מכסות על איזשהו קורס בחירה, אלא במקום זה הסטודנט שעושה מילואים או פעילות חברתית בעצם מוותר על זכות הבחירה.
אלכס מילר: המטרה היא שהוא ילך לפעילות חברתית, ולא שכמות הקורסים תישאר ואז שתהיה איזושהי תוספת אקדמית שהיא לא רלוונטית בפועל.
אלכס מילר: בשנה הבאה, אחרי שהסוגיה הזאת תיכנס בפועל, אנחנו נקיים כאן ישיבה ונראה איזה מוסדות בכלל הפעילו את זה, ואז יהיה אפשר לחשוב על העניין של נקודות מצטברות, כמובן בתיאום עם המוסדות, כדי שלא יעלו את כמות הנקודות האקדמיות בתואר ואז זה יהפוך ללא רלוונטי.
אלכס מילר: אני חושב שצריך לעשות את זה חכם.
אלכס מילר: כמובן שרוצים את הכול ומיד, אבל רק את העניין הזה לקח לנו לפחות שש שנים לקדם בצורה שתהיה רלוונטית גם לסטודנטים ולא רק איזושהי כותרת שמקבלים בעיתון.
נעמה לזימי: אני נעמה, סגנית יושב-ראש חיפה.
נעמה לזימי: אני רוצה להגיב על מה שהגברת אמרה.
נעמה לזימי: אצלנו הצעת החוק הזאת עברה ישר איך שהתקבלה ההמלצה של המל"ג, כבר לפני שנתיים.
נעמה לזימי: קיימת פעילות חברתית של עד ארבע נקודות זכות באוניברסיטה, ואצלנו זה גם מצטבר.
נעמה לזימי: זאת אומרת, סטודנט שעושה שנתיים רצוף 21 ימי מילואים יכול לקבל עד ארבע נקודות זכות.
נעמה לזימי: ההגדרה הסמנטית היא לא העניין.
נעמה לזימי: המאבק צריך להיות שגם המכללות יכירו בזה.
נעמה לזימי: זה איזה משהו ערכי כוללני לכולם.
נעמה לזימי: זה לא משנה אם סטודנט שמתנדב חברתית מקבל על זה שתי נקודות זכות, כי זה לוקח הרבה יותר וגם בזה יש איזשהו אלמנט ערכי של עזרה לקהילה, וזה לא בהכרח נופל משירות מילואים, שהוא בצו מדינה.
נעמה לזימי: לרוב, סטודנטים שמתנדבים חברתית מקבלים מלגה של עד 10,000 שקל, שזה יותר מכובד משתי נקודות זכות.
נעמה לזימי: צריך להבין שסטודנט שבוחר להתנדב בפעילות שנותנת לו שתי נקודות זכות הוא בעצם מתנדב לכל דבר.
נעמה לזימי: העניין של המצטבר צריך להיות משהו שצריך לעמוד עליו: שבשנתיים, שזה עד ארבע נקודות זכות, יוכלו לקבל את זה, ושגם מכללות יכירו בעניין הזה.
דנה שיפר: אני אשמח לציין דבר שהיא אמרה שצריך להתייחס אליו בוועדה שתעסוק במילואים.
דנה שיפר: לגבי התקנות – אמנם יש תקנות, אבל יש גם הרבה המלצות, ובחלק מהמוסדות המרצים שוכחים שהם עשו מילואים.
דנה שיפר: יש הרבה דברים בחוק המילואים שלא ניתנים ליישום, כמו למשל שצריך להשלים להם את החומר.
דנה שיפר: אני מהמרכז ללימודים אקדמיים אור יהודה, ואצלנו לצערי הרב זה לא משהו שניתן על ידי המרצים.
דנה שיפר: אני לא אומרת שאנחנו צריכים להגדיר להם איך לעשות את זה, אבל אולי צריך לחוקק משהו שיוגדר יותר בתור צורך.
דנה שיפר: אולי איזושהי חוברת שאומרת שכן צריך לבוא לקראת מילואימניק שיוצא לחודש או פחות.
אלכס מילר: אני אגיד לך איפה הבעיה: הבעיה היא בין המתוקצבים ללא מתוקצבים.
אלכס מילר: כי במתוקצבים מל"ג וות"ת יכולים להתערב ולנסות להשפיע בעזרת כל מיני סנקציות וכולי.
אלכס מילר: אבל במוסדות הלא מתוקצבים, מרגע שניתן להם אישור ללמד, אפשר לצעוק כמה שרוצים וזה לא יזיז לאף אחד.
אלכס מילר: לכן אני חושב שהסנקציות היחידות שיש למל"ג בעניין הזה הן רק לגבי העתיד: עיכוב של הבקשות לאישור של קורסים כאלה ואחרים או של מסלולים שהמוסדות הפרטיים מבקשים, אם הם לא מיישמים את הכללים שקבעה המועצה להשכלה גבוהה בסוגיות מסוימות.
אלכס מילר: דרך אגב, יש לנו קונצנזוס מלא, גם בנושא המילואימניקים, גם בנושא של סטודנטיות בהיריון, שחברת הכנסת גמליאל קידמה הצעת חוק בנוגע לזה, וגם בנושאים אחרים.
אלכס מילר: במל"ג צריכים לחשוב איך מתמודדים עם זה שלא מיישמים את הכללים המינימליים של החקיקה.
אלכס מילר: דרך אגב, אנחנו נתנו מרחב פעולה למוסדות להשכלה גבוהה על פי בקשתכם.
אלכס מילר: אם אנחנו רואים שאכן יש פה ניצול לרעה של המרחב הזה, אז אפשר יהיה גם לעשות תיקוני חקיקה.
אלכס מילר: אבל אני לא רוצה להגיע למצב שאני קובע בחוק כמה כרטיסי צילום סטודנט צריך לקבל עבור מילואים, הרי זה לא הגיוני.
אלכס מילר: אבל אם נראה אחרת, כנראה נצטרך לרדת גם לרמה הזאת.
דנה שיפר: אני רק אציין שזה לא בהכרח שהמוסד לא מעוניין בכך, אלא שבגלל החופש האקדמי שאכן קיים פה, הוא לא יכול להכריח מרצה איך להתנהל באספקט הזה.
סא”ל חלי פרוזנפר: תרשי לי להרגיע אותךְְ – זה לא רק אצלך.
גילה גמליאל: הוא יכול להכריח אותו להרצות?
אלכס מילר: הוא לא מכריח אותו, הוא מקבל על זה שכר.
אלכס מילר: המוסד הוא מעסיק לכל דבר ועניין, ואם בחוזה של ההעסקה כתוב שבעת הצורך יש לתת שירות הוראה לסטודנט שנעדר בעקבות כך וכך סיבות, הוא יהיה חייב לעשות את זה.
אלכס מילר: זו סוגיה שאך ורק המוסד יכול לפתור אותה.
אורון מזרחי: אני אורון מזרחי, יושב-ראש אגודת הסטודנטים בשנקר.
אורון מזרחי: אנחנו מוסד מתוקצב אבל הבעיה היא דומה.
אורון מזרחי: באמת הבעיה הכי קשה של מילואימניק, בטח כשיוצאים לשבועיים ומעלה, זה השלמת החומר.
אלכס מילר: אתה רוצה להגיד לי שאדם שעבד במקביל אליי בחקיקת חוק הטבות לסטודנטים במילואים, שהיום היא נשיאת שנקר, שרת החינוך לשעבר יולי תמיר - - -
אורון מזרחי: נכון, אני מזכיר לה.
אורון מזרחי: היא גם חתומה על חוק זכויות הסטודנט - - -
אלכס מילר: היא לא חתומה, והיא לא מיישמת את החוק שהיא יזמה.
אורון מזרחי: לא, לא, מיישמים, אבל הבעיה היא שלא מתקצבים את המוסדות בשביל שעות נוספות למרצים להשלמה.
אורון מזרחי: ולכן המרצה משלים את החומר בחצי שעת ההפסקה, אבל זה לא מספיק לסטודנט כדי להשלים את החומר.
סא”ל חלי פרוזנפר: האמירה בחוק היא לא חד-משמעית – זה מתפרש כרשאי.
סא”ל חלי פרוזנפר: אז כשאתה רשאי, אתה גם לא - - -
אורון מזרחי: לא, לא, הם רואים את עצמם חייבם להשלים, אבל בגלל שההשלמה לא מתוקצבת לשעות נוספות, ההשלמה נותרת בין סך השעות שניתנו.
אלכס מילר: רבותיי, יש לכם שבוע מעכשיו.
אלכס מילר: אני מציע שתגיעו לכאן עוד שבוע.
אלכס מילר: איציק, אני מציע שתגיד את זה לכלל ההתאחדות, לכל היושבי-ראש.
אלכס מילר: תרכזו לי את כל הסוגיות של חוק ההטבה לסטודנטים המשרתים במילואים, כי מכל מקום אנחנו שומעים דברים אחרים: הנושא של השעות החסרות, העניין של הכנסת ימי המילואים לתוך ה-20% היעדרות ושאר הדברים האלה.
אלכס מילר: חשוב לנו להבין איפה אנחנו עומדים.
אלכס מילר: אם לא מיישמים את הבסיס שהיה בחוק אז המצב הוא מאוד בעייתי, כי אנחנו באמת נתנו גמישות למוסדות להשכלה גבוהה.
אלכס מילר: דרך אגב, זה נוגע גם לחוק שלך.
אלכס מילר: אם גם שם יקרה מה שקורה במילואים, אז הדבר הזה יכריח אותנו לעשות תיקונים ולרדת לרזולוציות שהן עד כדי כמות הצילומים שסטודנט צריך לקבל.
אלכס מילר: אני מציע שגם המועצה להשכלה גבוהה תקבע בצורה חד-משמעית וברורה מה החובות המינימליים שצריכים לקבוע.
אלכס מילר: הנושאים של השלמת החומר, השעות והעניין של ההיעדרות הם דברים מינימליים.
אלכס מילר: אני לא אתחיל עכשיו להתווכח כמה - -
משה ויגדור: - - כמה נותנת הנשיאה למרצה.
משה ויגדור: המוסדות מתוקצבים, ואנחנו לא מתערבים איך מנהלים את התקציב שלהם.
משה ויגדור: יש להם מחויבות לעשות סדרה של דברים, וכמו שהוא חייב ללמד הוא גם חייב להשלים.
משה ויגדור: אז הוא ילמד שעתיים פחות בכיתה וילמד יותר בהשלמה, וייקחו מרצה אחר במקומו.
משה ויגדור: יש כל מיני סידורים.
יוסי שלום: שלום, אני יוסי, יושב-ראש אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת חיפה.
יוסי שלום: בשבוע שעבר הקמפוס שלנו תסס בגלל הבעיה של יום הנכבה, ומלבד הקמפוס שלנו היו עוד כמה קמפוסים ברחבי הארץ.
יוסי שלום: סטודנטים ביקשו להפגין ולעשות עצרת בתוך המוסדות.
יוסי שלום: אמנם אנחנו מדברים על מילואים – על איך להיטיב אתם ולתת להם את כל הדברים הכי טובים – אבל כל מה שאנחנו עושים כל השנה מתגמד מול יום אחד כזה.
יוסי שלום: איך נלחמים בתופעה הזאת?
יוסי שלום: השאלה איך אנחנו מנסים להגיע למצב - - -
אלכס מילר: העניין הזה לא קשור לדיון הזה, אבל אני אתן איזה הערה קטנה.
אלכס מילר: הגשתי הצעת חוק שלפיה למוסדות להשכלה גבוהה יהיה אסור לתת אישורים לקיום אירועים מסוג זה.
אלכס מילר: נעלה את זה עוד שבועיים לוועדת שרים לחקיקה.
אלכס מילר: קרוב ל-30 חברי כנסת חתמו על החוק הזה.
גילה גמליאל: גם צריך לפנות למל"ג שיעבירו הנחיות מספיק מסודרות.
אלכס מילר: לא, אי אפשר על כל דבר לרוץ אחרי - - -
גילה גמליאל: לא צריך לרוץ אחריהם, הם אמורים - - -
גילה גמליאל: בעיקרון, החקיקה לא נועדה להתערב בכל תחום.
גילה גמליאל: יש מקומות שיש מהם ציפייה ל - -
אלכס מילר: - - להגדלת ראש.
גילה גמליאל: בדיוק, שהמל"ג יתנהל לבד, והמוסדות ישכילו לפעול.
גילה גמליאל: אבל לצערנו, כשנתקלים בסיטואציות כאלה... אני פניתי בהתחלה למל"ג שיוציא הנחיות, אבל אם הם לא יעשו את זה, לא תהיה בררה ונעבור לחקיקה.
אלכס מילר: אוניברסיטת תל-אביב וכל שאר האוניברסיטאות עושות פרשנות להחלטות המועצה להשכלה גבוהה לפי הדרך שהן רואות לנכון, ובסופו של דבר אנחנו נאלצים להתקדם בחקיקה.
אלכס מילר: אני אישית מסכים למה שאתה אומר, אבל זה לא קשור לדיון.
אלכס מילר: אנחנו נמצאים היום במצב של שינוי דרמטי בסוגיה של מעמד הסטודנט יחסית למה שהיה בשנים האחרונות, ואני מברך על כך את כל המערכות שעוסקות בעניין זה.
אלכס מילר: אין ספק שאנחנו רואים הנהגה שהיא הנהגה חזקה, גם של התאחדות הסטודנטים וגם של ראשי האגודות.
אלכס מילר: הם באמת הצליחו בשנים האחרונות למצב את ההתאחדות: זה כבר לא רק גוף שהיה נלחם אך ורק בנושאים שקשורים לשכר הלימוד, וכל השאר לא היה מעניין לא את הסטודנטים ולא את מי שהיה עוסק בניהול של המוסד.
אלכס מילר: אני יכול להגיד שגם אני הייתי שם.
אלכס מילר: אני גם יכול להגיד שכשאנחנו היינו שם, רוב המאבקים שלנו היו סביב הנושאים האלה.
אלכס מילר: חברת הכנסת גילה גמליאל יכולה לחזק אותי.
גילה גמליאל: כנראה שפתרנו להם את הבעיה הזאת.
אלכס מילר: נכון, אנחנו התעסקנו רוב הזמן בעניין הזה.
אלכס מילר: זו הייתה אחת המלחמות הקשות שניהלנו, ואין ספק שרוב המושבים של הסטודנטים הלכו לכיוון הזה.
אלכס מילר: סוף-סוף אנחנו רואים שיש פעילות שהיא פעילות חברתית מאוד גדולה של הסטודנטים.
אלכס מילר: השפעה על סדר היום הציבורי זה דבר מאוד חשוב.
אלכס מילר: זה רק מחזק את העובדה שהיום העולם הסטודנטיאלי – כפי שאמרתי בעבר – הוא אחד מבתי-הספר למנהיגות הכי טובים שיש במדינה, וצריך לחזק את זה.
אלכס מילר: זה נמצא בידיהן של האוניברסיטאות והמכללות.
אלכס מילר: הן חייבות להבין שללא אגודת סטודנטים חזקה בתוך המוסדות, יהיה להם קשה מאוד להגיע לממדים שהם היו רוצים להגיע, גם ברמה האקדמית וגם ברמה הניהולית.
אלכס מילר: אין ספק שיש תרומה אדירה מאוד של הסטודנטים למיצוב המוסד האקדמי ולשילובם בכל המנגנונים של קבלת ההחלטות.
אלכס מילר: אנחנו מברכים אתכם לרגל היום החשוב הזה, היום הלאומי של הסטודנטים בישראל.
אלכס מילר: אנחנו מברכים כמובן את כל האקדמיה ואת כל המוסדות הלא-אקדמיים, שמלמדים היום את הצעירים לעתיד מוצלח יותר.
אלכס מילר: ישר כוח ובהצלחה בהמשך דרככם.
אלכס מילר: היום, תאריך – 4 ביוני 2012, י"א בסיוון תשע"ב.
אלכס מילר: הנושא הצעת חוק יום העצמאות (תיקון – קביעת יום העצמאות ביום חמישי בשבוע), התש"ע-2009, של חבר הכנסת חסון, (פ/1913), והצעת חוק יום העצמאות (תיקון – מועד יום העצמאות), התשע"ב-2012 של חברת הכנסת ליה שמטוב, (פ/4146).
אלכס מילר: פרוטוקול 631, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
אלכס מילר: קודם כל אני מבקש מחברי הכנסת להצביע על מיזוג שני החוקים.
אלכס מילר: כולם יכולים להצביע.
אלכס מילר: מי בעד המיזוג?
אלכס מילר: החוקים מוזגו.
אלכס מילר: בעד – פה אחד מיזוג החוקים עבר
אלכס מילר: אנחנו מדברים עכשיו על הצעת חוק אחת של שני חברי כנסת, שתקודם בהמשך דרכה.
אלכס מילר: רבותי, אני מבקש מחברי הכנסת להציג את הצעת החוק ואחר כך אנחנו נמשיך עם כל האורחים.
ליה שמטוב: תודה רבה ליושב ראש הוועדה, שקודם כל כל כך מהר אנחנו אחרי קריאה טרומית, דנים על ההצעה.
ליה שמטוב: יום העצמאות הוא חג לאומי ולא דתי וכשבן גוריון הכריז על הקמת מדינת ישראל, וזה היה ב-14 במאי 1948, אז הוא גם הכריז, זה היה ביום ה' באייר והתאריך העברי של היום הזה, הוא ה' באייר.
ליה שמטוב: מאז, התאריך הזה הוא באמת תאריך קדוש ואני חושבת שהתאריך הזה הוא קדוש לכולם, לכל אזרחי מדינת ישראל.
יואל חסון: יש כאלה שרואים בו יום אסון.
ליה שמטוב: אולי אזרחים נאמנים, אני יודעת, מי שכן רואה את הקמת מדינת ישראל ואני חושבת שזה רוב אזרחי המדינה.
ליה שמטוב: אבל אם אנחנו מסתכלים מה קורה בפועל, אז בפועל חגיגות יום העצמאות הן לא תמיד נופלות בתאריך ה' באייר.
ליה שמטוב: על פי כללי הלוח העברי, ה' באייר יכול לחול בימים – יום שני, יום רביעי, יום שישי ושבת.
ליה שמטוב: ואם ה' באייר חל ביום שישי, אז החגיגות מתקיימות ביום חמישי, בד' באייר.
ליה שמטוב: אם ה' באייר חל ביום שבת, אז חגיגות יום העצמאות מתקיימות ביום חמישי, ג' באייר.
ליה שמטוב: ואם ה' באייר חל ביום שני בשבוע, אז את יום העצמאות חוגגים ביום שלישי, ו' באייר.
ליה שמטוב: זאת אומרת רק פעם בארבע שנים, זה יוצא בתאריך ה' באייר.
ליה שמטוב: ההצעה שלי וגם של חבר הכנסת יואל חסון, באה לסדר את העניינים ולשנות, זאת אומרת שאת יום העצמאות אנחנו נחגוג ביום חמישי, באותו שבוע שחל ה' באייר.
ליה שמטוב: אני חושבת שהדבר הזה הוא לא רק יסדר, הוא גם יעזור למשק הישראלי, כי לא יצטרכו לחלק את השבוע לשניים.
ליה שמטוב: זה גם להכנות ליום הזיכרון וליום העצמאות, וגם לא יהיה חילול שבת.
ליה שמטוב: אני חושבת שפשוט לא יהיה בלבול כמו שהיה עד היום, שכל פעם אנחנו חוגגים את יום העצמאות ביום אחר.
ליה שמטוב: חוץ מזה שבשנת 2004, עבר בכנסת תיקון חוק, עליו חתומים אריאל שרון, כראש הממשלה, שאול מופז, כשר הביטחון, רובי ריבלין כיושב ראש הכנסת, גם משה קצב כנשיא המדינה, ואז גם היה ויכוח והיו בעיות עם יום יום שני, שהזיזו את יום שני ליום שלישי.
יואל חסון: את הצעת החוק הזאת אני הגשתי פעם ראשונה עוד בקדנציה הקודמת, ובגלל שהעניין שהוקדמו הבחירות אז, אז עשיתי אותה מחדש בכנסת הזאת.
יואל חסון: צריך לומר שאני הגשתי את ההצעה הזאת ממש ממש בתחילת כהונתה של הכנסת הזו.
יואל חסון: לא הייתי במקום הנכון אז, אז היא לא עברה ולא קיבלה תמיכה משום מה.
יואל חסון: אבל עכשיו אני שמח שהיא קיבלה תמיכה, צריך לומר גם בזכות חברת הכנסת ליה שמטוב, שהיא חברת הקואליציה והייתה מההתחלה, וההצעה הזאת אושרה בוועדת השרים.
יואל חסון: אני מקווה מסיבה עניינית, אבל היא אושרה וזה מה שחשוב.
יואל חסון: הצעת החוק הזאת נולדה אצלי דווקא מפניות של משפחות שכולות, בקדנציה הקודמת, שפנו אלי והעלו את העניין הזה, גם של הצמידות, שאת זה קשה לפתור ואת זה כנראה יהיה קשה לפתור או לנתק את זה.
יואל חסון: יש הרבה הסברים לכאן או לכאן, אבל גם בעניין הזה שתהיה תקופה יותר ארוכה של יום העצמאות, שהוא לא יימשך רק 24 שעות פחות או יותר, אלא שהוא יהיה לזמן הרבה יותר ארוך וייכנס לתוך סוף שבוע, וזה מאפשר כניסה הדרגתית ליום הזה, כך הטענה הזאת עלתה.
יואל חסון: אני מודה, התלבטתי באחרונה.