GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ספי זינגר: כשאני אומר את זה ברמת הקונספט, אני רוצה להעלות למחשבה בפני הוועדה, התכלית של החוק הזה היא לא להגן על עובדים, התכלית של החוק היא להגן על הפעילות החינוכית, שהפעילות החינוכית תימשך גם אם יש איזה שהן בעיות או קשיים כספיים מסביב.
ספי זינגר: ברשויות מקומיות הקושי הוא מאוד ברור כי רשות מקומית עובדת בהמון תחומים ואז כשאני רוצה לבודד את הפעילות החינוכית יש לזה חשיבות מאוד גדולה.
ספי זינגר: בכל המוסדות הפרטיים הצורך הזה הוא פחות ברור או פחות נדרש, הרבה פעמים ככל שהפעילות מצומצמת יותר יש פחות צורך בדבר הזה.
ספי זינגר: עם זאת יכולים להיות מקרים שבהם יש צורך, לדוגמה אם יש עוד פעילות נוספת, פעילות עסקית, או אפילו פעילות חינוכית, ואז השאלה היא מה הדרך הנכונה לפתור את הדבר הזה, האם הדרך היא באמת באמצעות ההוראה, החקיקה הזאת היא על ידי חשבון ייעודי שיעמיד כספים למטרות ייחודיות, או פשוט לבודד את הפעילות החינוכית מפעילות אחרת מבחינה תאגידית, וכך על ידי שאני מבודד מבחינה תאגידית את הפעילות החינוכית, אז נכון שגם יכולים לקרות מקרים שהפעילות החינוכית עצמה היא בקריסה במקום אחד ואני רוצה לעזור במקום אחר, אבל זה הופך להיות מקרה קצה ולא בטוח שהדרך הנכונה להגן על זה היא באמצעות המנגנון המאוד סבוך, אני מתכוון ביורוקרטית, שמוצע לי בהצעת החוק.
ספי זינגר: מעבר לזה יש לזה גם מחיר, מחיר ל אשראי שעלה פה.
ספי זינגר: כי כשאנחנו קובעים עדיפות נושים, אין בעיה משפטית חוקתית לקבוע עדיפות נושים, אבל כשקובעים עדיפות נושים יש לזה מחיר באשראי של נושים אחרים, זה הכלל.
ספי זינגר: אם נושה אחד מקבל עדיפות אז האשראי של נושה אחר או גבוה יותר או שהוא לא מסכים.
ספי זינגר: לכן אנחנו רוצים להעלות פה את הנקודות האלה כמין עמדה לוועדה, שהדרך שנמצאת פה בעינינו, יכול להיות שהיא דרך חזקה מדי לפתור בעיה קטנה מדי, שיש לה מחירים.
מירב ישראלי: אבל אולי הדרך החליפית שאתה מציע, של ההבחנה בפעילות, מה המשמעות שלה מבחינה משפטית?
ספי זינגר: עוד פעם, אני לא יודע איך בונים את הדרך החלופית מבחינה משפטית, אבל ככל שאני מגדר את הפעילות החינוכית זה אומר שכל הפעילות החינוכית תהיה בתאגיד נפרד, בהקצבות שיעברו רק לתאגיד הזה.
מירב ישראלי: זאת אומרת לתאגיד אסור יהיה לעשות פעילויות אחרות?
מירב ישראלי: זאת המשמעות?
ספי זינגר: לדוגמה, כן.
ספי זינגר: זה, אגב, מה שהציע חבר הכנסת מקלב.
יבינה זכאי בראונר: התאגיד הוא רק למטרות חינוך, אסור לו לעשות שום דבר.
ספי זינגר: נכון, ואז בעצם- - -
מירב ישראלי: כשהיום אין הגבלה כזאת למעשה.
יבינה זכאי בראונר: אין הגבלה, אבל זה קשור בחוק הפיקוח, לא בחוק הזה.
מירב ישראלי: לא, אבל אני שואלת אותך, בפועל האם יש הגבלה כזאת היום?
יבינה זכאי בראונר: לדעתי לא.
מירב ישראלי: זאת אומרת אתם לא- - -
זבולון אורלב: לתאגיד הזה אסור לקנות ריהוט ואסור לעשות עוד ארבעה סמינריונים חינוכיים?
זבולון אורלב: ואסור לו להאריך את הטיול השנתי בעוד יומיים?
ספי זינגר: זה בוודאי נכון, אבל השאלה היא ברמה של גידור הסיכון.
ספי זינגר: כלומר ככל שהסיכון יותר גדול, שפעילות אחרת תשפיע על הפעילות הזאת, אז יש יותר הצדקה.
ספי זינגר: ככל שהסיכון יותר קטן וככל שאנחנו עדיין סובבים סביב ליבת הפעילות החינוכית, אז נכון שיש שוליים ויש מרכז, יש את שולי הפעילות החינוכית ויש את מרכז הפעילות החינוכית, אבל ההצדקה ליצור כזה כלי- - -
זבולון אורלב: אמר לך מר קיסר דבר שגם אני חושב שאני יודע אותו, למרות שזה לא נתון סטטיסטי, רוב ההסתבכויות של המוסדות זה לא שהתאגיד החינוכי הלך והחליט לבנות איזה שכונה או לסלול כביש.
זבולון אורלב: לא זאת הסיבה.
זבולון אורלב: אלא הוא פשוט הוסיף פעילויות חינוכיות לא מתוקצבות שעלותן מאוד יקרה, מכוונות טובות, עוד ימי טיול, עוד שני סמינריונים, עוד פיצול כיתות שלכל שלושה תלמידים יש לימודי מגמה, שאין לזה אח ורע, וכל מיני דברים, כי ההורים רצו שיהיה גם עוד 5 יחידות פיזיקה וכימיה ביחד.
זבולון אורלב: אז שמו- - - זה מסבך.
זבולון אורלב: יש מוסד אחד שהתפרק לפני שלוש שנים עם חובות של 9 מיליון שקלים למורים, כפר אברהם.
זבולון אורלב: אני אומר את שמו.
זבולון אורלב: עד היום מסתובבים בפורפרה, אני לא יודע אם אתה בקי בפרשה הזאת, או לא בקי בפרשה הזאת.
זבולון אורלב: היא רובצת לפתחנו, בתוך הציונות הדתית, אז אני מכיר אותה היטב.
זבולון אורלב: או אחוזת יעקב.
זבולון אורלב: הבעיה היא לא שהם עושים פעילויות מחוץ להגדרה התאגידית של מטרות חינוך, אלא אם כן- - -
יהודה קיסר: אבל גם המורה לא יוכל לעקל את החשבון- - - המורה לא יוכל לקבל את הכסף שלו, הכול חסום.
ספי זינגר: אני מבין את הטיעון, רק מה שיקרה, ככל שלמוסד יש פעילות אחרת, אז בסוף הוא יקרוס.
ספי זינגר: אם יש לו פעילות גירעונית, מכיוון אחר שלו, אז זה לא יעזור שנקפיא את הכסף למורים, או לפעילות מסוימת, כי בסוף המוסד הוא מוסד אחד, ואם הוא יקרוס מצד ימין אז הוא יקרוס לגמרי.
אלכס מילר: זו כבר הנחה, אדוני.
אלכס מילר: אם הוא בבעיה היום, מחר- - -
זבולון אורלב: איך הוא יבצע את זה?
זבולון אורלב: הוא לא יכול להוציא מהחשבון המוגן לאותה פעילות לא מתוקצבת.
אורי מקלב: אם זו פעילות אחרת, לא שכר- - -
זבולון אורלב: היום הוא חי באשליות שיש לו כסף אז הוא לוקח מ- - -
ספי זינגר: רק הערת הבהרה.
ספי זינגר: הדברים פה לא יעזרו לפירוק.
ספי זינגר: ההגנות שהחוק הזה מקנה, הן לא מגנות בפני פירוק, וזה נאמר פה.
אורי מקלב: כשאני אמרתי אשראי לא התכוונתי אשראי לפעילות אחרת, אפילו שהיא חינוכית.
אורי מקלב: הבנתי אפילו אשראי בשביל השכר.
זבולון אורלב: אני רוצה להתייחס.
זבולון אורלב: סוגיה אחת שעלתה היא סוגיה נכונה שבפגישה מוקדמת אנחנו דיברנו עליה והיא שבגלל סיבות כאלה ואחרות לעתים משרד החינוך מעביר את ההקצבות באיחור, לדוגמה כשאמר מר קיסר שהמוסד הגיש את המסמכים באיחור, או שמרמנט איחרה, ועד שהוא מקבל את המשכורות עובר איזה חודש או חודשיים שצריכים לשלם למורה, בינתיים צריכים לקחת הלוואה מהבנק.
אורי מקלב: הוא אומר שמרמנט לא העבירו, היא טוענת שהמסמך היה חסר ויש חותמת מהמוסד שהיא קיבלה אותו.
אורי מקלב: מעשים של כל יום, מוסד עם כמה מאות עובדים לא קיבל- - -
זבולון אורלב: זה עוד חברי הטוב.
אורי מקלב: זו הייתה קריאת ביניים למר קיסר.
זבולון אורלב: לסוגיית הקיזוז, אכן אנחנו צריכים לעשות הסדר.
זבולון אורלב: הסוגיה הזאת שלאותו חשבון מוגן ייכנס כסף, הלוואות, תרומות לצורך הדברים, וכשמגיע הכסף של משרד החינוך אפשר לקזז, היא טענה נכונה, היא טענה צודקת, אמרתי את זה בפגישה מוקדמת ואנחנו במהלך החקירה, או לקריאה ראשונה, או לשנייה ושלישית, כשנדבר על זה, נצטרך לתת לזה מענה.
זבולון אורלב: הבעיה הזאת היא נכונה.
זבולון אורלב: לסוגיית האשראי – החוק הזה קיים בשביל בדיוק הבעיה שיוצר האשראי.
זבולון אורלב: מה אתם אומרים?
זבולון אורלב: המוסד ייקח הלוואה, יממן בזה פעילות לא מתוקצבת ועכשיו הוא יעמוד בפני איזה שהיא בעיה, אז לא ירצו להלוות לו, זה בדיוק העניין.
זבולון אורלב: הרי אם הוא יעשה את הפעילות הלא מתוקצבת וניתן יהיה לעשות את העיקול, מי ייפגע?
זבולון אורלב: המורים.
זבולון אורלב: מי ייפגע?