GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה ויגדור: "מעורבות סטודנטים בקהילה" – יש תכנית שמעודדת מוסדות לקיים תכניות ולתת במסגרת הזאת אפשרות סיוע כספי לסטודנטים.
משה ויגדור: ות"ת הקציבה למטרה הזו שמונה מיליון שקל בשנה האחרונה, כדי לעודד פעילות קהילתית של סטודנטים.
משה ויגדור: כמו כן, יש ועדה של ות"ת שגיבשה קריטריונים, ועל פיהם היא מקצה סכומים לפרויקטים במוסדות.
משה ויגדור: הנהנים מזה הם כמובן הסטודנטים.
משה ויגדור: "מכינות קדם-אקדמיות" – המכינות הקדם-אקדמיות מהוות מסגרת הכשרה חשובה ביותר.
משה ויגדור: זה פרויקט משותף של ות"ת עם קרן חיילים משוחררים ומשרד החינוך.
משה ויגדור: סך כל התלמידים שלהם בארץ עומד השנה על קרוב ל-13,000 סטודנטים.
משה ויגדור: ות"ת מקצה למטרה הזו 40 מיליון שקל כל שנה.
משה ויגדור: המכינות נמצאות על פרשת דרכים – הן מתוכננות לעבור רפורמה ושדרוג, לקראת מעברן לאחריות מל"ג וות"ת, וצפוי שבעתיד תקציבן יגדל באופן משמעותי.
משה ויגדור: זה מאוד תלוי בקרן לחיילים משוחררים, שאנחנו נמצאים אתה בדיאלוג.
משה ויגדור: כך יותר תלמידים שהם סטודנטים יוכלו ליהנות ממלגות לטובת העניין הזה.
משה ויגדור: "הרחבת נגישות בפריפריה" – נקבעה תכנית לאיתור תלמידים בעלי פוטנציאל מיישובי הפריפריה, והפנייתם למוסדות ולמכינות האקדמיות.
משה ויגדור: מדובר באנשים שלא מאמינים שיש להם יכולת.
משה ויגדור: בסופו של דבר עושים את זה תוך פעילות יזומה בשטח: עושים "out reach" – מוצאים אותם ומסבירים להם.
משה ויגדור: האינטרס האקדמי של המוסדות הוא לפעול בדרך זו, תוך שמירת סטנדרטים אקדמיים כמובן.
משה ויגדור: השותפים בפרויקט זה הם ות"ת, משרד הביטחון, קרן גרוס ושיקום שכונות; ובסיוע "הישגים" של הג'וינט אנחנו מפעילים כבר 29 מרכזי מידע ברחבי הארץ.
משה ויגדור: יש תקציב של יותר מארבעה מיליון למטרה זו.
משה ויגדור: התכנית היא מענה שניתן כבר ל-2,500 צעירים, שלא האמינו שהם יכולים להתקרב להשכלה גבוהה.
משה ויגדור: "מלגות פר"ח" – במסגרת הפרויקט, שאתם כבר מכירים אותו – הוא היה כאן בדיון לפני חודשיים – הסטודנטים משמשים חונכים לילדים בבתי-הספר תמורת מלגה.
משה ויגדור: זה פרויקט שטוב לסטודנטים, טוב למערכת החינוך, טוב לבתי-הספר וטוב גם למוסדות להשכלה גבוהה.
משה ויגדור: הסטודנט משקיע ארבע שעות חונכות בשבוע.
משה ויגדור: סטודנט חונך פר"ח שמשרת במילואים מעל מספר ימים שנקבעו בתיאום עם משרד הביטחון, מקבל תוספת למלגת הפר"ח שלו.
משה ויגדור: זה עוד עידוד לסטודנט במילואים שהוא גם פעיל במסגרת פר"ח – הוא מקבל בערך אלף שקל נוסף.
משה ויגדור: בשנה שעברה 24,128 סטודנטים קיבלו מלגות, שזה מספר מאוד מרשים.
משה ויגדור: ות"ת מקצה לעניין הזה 100 מיליון שקל לשנה, ואנחנו מקווים שנוכל להגדיל את זה בהמשך.
משה ויגדור: משתתפים נוספים בפרויקט הם משרדי החינוך, האוצר ותמ"ת, שנותנים בסך הכול עוד כ-20 מיליון שקל.
משה ויגדור: גם פה אנחנו עומדים לפני שינוי גדול מבחינת הדרך שבה אנחנו מתפעלים את זה.
משה ויגדור: אני מקווה שנוכל לראות את זה פעיל יותר.
משה ויגדור: קרן הסיוע לסטודנטים מאוד גדלה השנה.
משה ויגדור: היא מורכבת מנציגי ות"ת, החינוך והאוצר.
משה ויגדור: היא מחלקת מענקים והלוואות על בסיס קריטריונים סוציו-אקונומיים.
משה ויגדור: 80% מתקציבה זה למלגות ומענקים ו-20% מתקציבה הוא להלוואות.
משה ויגדור: ניתנים מענקים בגובה של 12,480 שקל, 6,000 שקל, 4,000 שקל - - -
אלכס מילר: הקרן מנוצלת?
משה ויגדור: כן, היא מנוצלת באופן די מלא.
משה ויגדור: לא כל ההלוואות נלקחות, ולכן נשאר עודף של משהו כמו עשרה מיליון שקל.
משה ויגדור: אני חושב שבעתיד יהיה פחות.
משה ויגדור: הסכום של הקרן היום הוא 105 מיליון שקל, ולפני שנה היא הייתה 50 מיליון – הקרן הזו הוכפלה.
משה ויגדור: "סיוע ללקויי למידה" – ות"ת מימנה פיתוח תכנה מיוחדת שמאפשרת אבחון לקויות למידה.
משה ויגדור: היו המון בעיות לסטודנטים בעניין האבחון.
אלכס מילר: אני עדיין מחכה לתקנות.
משה ויגדור: אני מקווה שהתקנות ייגמרו בקרוב.
משה ויגדור: צריך לגמור אותן, אחרי הרבה שנים.
אלכס מילר: אתם אומרים לי את זה כבר שנה שלמה, אני עוד מעט מתחלף.
משה ויגדור: אנחנו נביא את זה אליך, איפה שלא תהיה.
משה ויגדור: התכנה הזאת חשובה, כי היא דרך אחידה לקביעת לקויות למידה.
משה ויגדור: ות"ת תומכת במוסדות להשכלה גבוהה שמפעילים תכניות כאלה.
משה ויגדור: הסכום השנתי למטרה הזאת הוא כרגע ארבעה מיליון שקל, וכשיהיו תקנות זה בטח יהיה יותר מזה.
משה ויגדור: יש גם דרכים נוספות שאנחנו בוחנים לאחרונה עם המוסדות לסיוע נוסף לבעלי לקויות למידה.
משה ויגדור: יש גם תקציב מיוחד של 90 מיליון שקל שנמצא בות"ת, לסיוע לכל מיני לקויות כמו שמיעה, ראייה ומוגבלויות אחרות.
משה ויגדור: הוא יוקצה בזמן הקרוב.
משה ויגדור: הרחבת הנגישות היא גם בקרב סטודנטים בני מיעוטים.
משה ויגדור: המוסדות להשכלה גבוהה מתומרצים היום לפעילות כדי להבטיח שתהיה שהקטנה בשיעורי הנשירה, השבחה של ההישגים והנגשה של ההשכלה הגבוהה לבני מיעוטים.
משה ויגדור: בנוסף, יש מכינות קדם-אקדמיות מיוחדות, שפיילוט של ארבע כלאה יצא לאחרונה, שתפקידן לתת סיכוי הצלחה לבני מיעוטים שהגיעו להשכלה גבוהה.
משה ויגדור: התקציב שהוקצב לפעילות זאת השנה הוא 12 מיליון שקל.
משה ויגדור: יש גם הגברת נגישות למגזר החרדי.
משה ויגדור: גם כאן ות"ת ומל"ג גיבשו ואישרו כללים להרחבת הנגשת ההשכלה הגבוהה לסטודנטים מהמגזר החרדי.
משה ויגדור: גם פה יש מלגות וסיוע בחניכה ומכינות קדם-אקדמיות.
משה ויגדור: המוסדות מתומרצים לפתוח ולהנגיש את הפעילות אצלם בנפרד, כך שתתאים לאוכלוסייה הזאת ותקטין את שיעורי הנשירה.
משה ויגדור: גם למטרה זו יש 12 מיליון שקל לשנה הזאת.
אלכס מילר: דרך אגב, בקשר לנושא של המיעוטים: אני מתכוון לעשות ישיבה – אולי עוד שבועיים – על כל הסיפור של אור יהודה.
אלכס מילר: אני שמעתי שאתם ביטלתם שם מסלול שמשולב עם אחת המכללות - - -
משה ויגדור: כן, המל"ג לא קיבלה אותו.
משה ויגדור: היא טענה שהוא לא ברמה אקדמית, הוא לא נותן פתרון והוא לא נכון.
אלכס מילר: אתה מבין שבסופו של דבר אותם סטודנטים הולכים לירדן.
משה ויגדור: בסדר, נעשה על זה דיון.
משה ויגדור: יש פתרונות אחרים.
משה ויגדור: אבל לא מתפשרים על הרמה האקדמית.
משה ויגדור: אני גם חושב שיש לנו פה הבנה מלאה עם הסטודנטים לגבי סוגיות שונות - - -
אלכס מילר: אין לי שום ספק, אבל - - -
משה ויגדור: היו שם שתי בעיות: גם הרמה וגם שפתחו בלי אישור מל"ג.
משה ויגדור: והיום מל"ג לא מוחלת על כבודה.
משה ויגדור: פעם היא מחלה, היום לא.
אלכס מילר: אני חושב שהיה שם משהו עם החינוך, לא?
משה ויגדור: לא, הם פתחו בלי אישור.
משה ויגדור: הם באים היום לערעור בוועדה לפיקוח ואכיפה.
משה ויגדור: נשמע אותם ונראה.
אלכס מילר: מצוין, אז תעדכנו אותי בבקשה מה נקבע שם.
יובל צלנר: בהקשר הזה, אדוני היושב-ראש, אני אשמח אם אנחנו נעשה דיון על המוסד האקדמי נצרת, שלמעשה הוא המוסד האקדמי היחיד היום שפועל במגזר הערבי.
יובל צלנר: זה מוסד שנמצא ביישוב ערבי, הנהגתו היא של אנשי המגזר הערבי, והוא איננו מתוקצב, מסיבות היסטוריות.
יובל צלנר: אני חושב שיש מקום להחריג אותו בגלל אותן נסיבות היסטוריות שלא מאפשרות את התקצוב – שהוא מוסד זר שעבר תהליכי גיור – ואולי יש לכך מקום במסגרת אותה הנגשה של בני מיעוטים להשכלה גבוהה.
יובל צלנר: כי כמו שאמרת, אדוני היושב-ראש, זאת בעיה שכל כך הרבה סטודנטים נמצאים בירדן ובמקומות אחרים.
יובל צלנר: אני חושב שזה אחד הפתרונות שאנחנו יכולים לספק היום.
יובל צלנר: אבל זה נושא לדיון הבא.
נעם ויצנר: תחילה אני רוצה לברך על היום הזה, על הדיון הזה ועל כל הפעילות שנעשית כאן.
נעם ויצנר: אני רוצה לברך את יושב-ראש הוועדה, אלכס מילר, שחוקק את חוק זכויות הסטודנט וגם את יום הסטודנט הלאומי, שמצוין זו השנה השלישית.
נעם ויצנר: בהחלט יש לנו כאן אוזן קשבת, ויש כאן פעילות ענפה של חקיקה שנעשית בשנים האחרונות, ואני מודה על זה.
נעם ויצנר: אני מודה גם למשה ויגדור, מנכ"ל מל"ג, שבהחלט יש לנו שם כתובת ויש עם מי לדבר.
נעם ויצנר: כמובן שיש שם עוד דברים לעשות ולקדם, אבל בהחלט אנחנו זוכים לאוזן קשבת.
נעם ויצנר: אני אעבור על כמה נתונים ואתמקד בעיקר בנושא של קרדיטציה ומעורבות חברתית של סטודנטים, שזה הנושא המרכזי שבחרנו לדבר עליו.
נעם ויצנר: לא סתם בחרנו לדבר עליו: בנוסף ללימודים ולחיים האקדמיים של הסטודנט, אנחנו רואים בתחום של המעורבות החברתית חלק אינטגרלי מעולמו של הסטודנט ועשייתו.
נעם ויצנר: נתנו לזה משמעות במאבק המדובר בקיץ, אבל יש עוד הרבה מעבר לזה.
נעם ויצנר: יושבים כאן סביב השולחן יושבי-ראש של אגודות הסטודנטים, ואצל כולם יש פעילות ענפה ונשמח אם אחר כך הם יוסיפו ויספרו על הפעילות הזאת.
נעם ויצנר: כמה נתונים כליים שלקוחים מסקר שהתאחדות הסטודנטים עושה מדי שנה: גיל הסטודנט הממוצע הוא 26; 13% מהסטודנטים הם הורים לילדים – גם לאוכלוסייה זאת אנחנו מנסים לתת מענה; 74% מהסטודנטים עובדים למחייתם, והשכר הממוצע הוא 3,097 שקלים לחודש; 33% מהסטודנטים מתגוררים בית ההורים או אצל קרובי משפחה אחרים; ההוצאה החודשית הממוצעת היא 3,599 שקלים, לא כולל תשלום שכר לימוד; ולכן כמעט 50% מהסטודנטים מקבלים סיוע כלכלי מההורים.
נעם ויצנר: "סטודנטים כמשאב לאומי" – כתבנו את זה ככותרת, כי אנחנו חושבים שלסטודנטים יש הרבה מאוד מה לתת.
נעם ויצנר: מעבר לעשייה כלפי עצמם סביב הלימודים, יש הרבה גם הרבה מאוד לתת לטובת החברה, ובאמת 75% מכלל הסטודנטים מתנדבים בפעילות חברתית.
נעם ויצנר: זה נתון מאוד יפה ומאוד גבוה, שהמשמעות שלו היא שכשלושת-רבע מהסטודנטים עושים איזושהי עשייה – חד-פעמית או קבועה – שהיא פעילות התנדבותית, כאשר רבות מהפעילויות האלה מאורגנות על ידי אגודות הסטודנטים המקומיות, ורוב ההתנדבות היא עם ילדים ונוער.
נעם ויצנר: באופן טבעי יש נגישות לאוכלוסייה שקרובה אולי בגיל.
נעם ויצנר: 45% מכלל הסטודנטים מקבלים מלגה, כאשר מרבית המלגות הן עבור מעורבות חברתית.
נעם ויצנר: זה משהו שאנחנו מעודדים.
נעם ויצנר: המלגות שהתאחדות הסטודנטים נותנת בפני עצמה הן כמעט אך ורק מלגות עבור מעורבות חברתית.
נעם ויצנר: לגבי הסטודנטים שלא מתנדבים – אנחנו רואים שאם הייתה התנדבות תמורת נקודות זכות, כנראה שזה היה מדברן אותם.
נעם ויצנר: לפחות כך הם אומרים.
נעם ויצנר: אדבר קצת על הפעילות שאנחנו, בהתאחדות, עושים.
נעם ויצנר: יש לנו כמה תכניות מרכזיות: תכנית של סטודנטים למאבק באנטישמיות באינטרנט.
נעם ויצנר: זו תכנית שקמה השנה, ויש בה עשרות סטודנטים שעושים ביחד פעילות משותפת.
נעם ויצנר: יש הרבה מאוד שנאת ישראל, הכחשת שואה ואנטישמיות באינטרנט.
נעם ויצנר: אנחנו מבינים שזו זירה מרכזית, ולנו, הסטודנטים, יש בה יתרון: היא נגישה, ואין סטודנט שלא יודע לעבוד ברשתות החברתיות.
נעם ויצנר: לכן אנחנו רוצים למקסם את הכוח הזה ולעשות אתו משהו הסברתי, שאולי פחות יצליח בדרכים ממוסדות; פרויקט מרכזי אחר, שקיים כבר שנה שלישית – "סטודנטים למען אזרחים ותיקים".
נעם ויצנר: הפרויקט בשיתוף המשרד לאזרחים ותיקים.
נעם ויצנר: יש בפרויקט כמה מאות סטודנטים שבעבור מלגה עובדים עם אזרחים ותיקים בכמה היבטים: עבודה עם ניצולי שואה בהסברת הזכויות שלהם ובתיעוד סיפור אישי, פעילות הסברה על מחשבים, תאטרון ואמנות, וסיוע לקשישים עריריים.
נעם ויצנר: זה פרויקט מאוד מצליח, ואנחנו רוצים להגדיל אותו; עוד פרויקט, שהיה קיים כפיילוט בכמה מקומות והשנה הוא פועל גם ברמה הארצית – "ילדי הלילה": סטודנטים שמסתובבים בצמדים או בשלשות בערים המרכזיות, מאתרים שם נוער מסתובב ומנסים לתת להם אוזן קשבת ולהפנות אותם למרכזי הסיוע; פרויקט מרכזי מאוד שקם לאחרונה, שנקרא "לוד מתעוררת", ובמסגרתו סטודנטים מעתיקים את מקום מגוריהם ללוד, שזו עיר שהסטודנטים יכולים להשתלב בה ולהיות משאב מרכזי לקידום העיר ביחד עם האוכלוסייה המקומית.
נעם ויצנר: זה פרויקט מרכזי שאנחנו עובדים עליו עכשיו.
נעם ויצנר: קבוצה ראשונה של 30 סטודנטים כבר עברה לשם בחודש מרץ, ואנחנו מצפים שבערך 100 סטודנטים או יותר יעתיקו את המגורים לשם באזור חודש אוקטובר.
נעם ויצנר: עכשיו אדבר על סוגיה של הקרדיטציה והמעורבות החברתית.
נעם ויצנר: בשנת 2004 מל"ג קיבלה חלטה – החלטה שגם משה ויגדור דיבר עליה כאן – שאפשרה למוסדות לעשות שיעורים שבהם הסטודנטים יקבלו נקודות זכות עבור מעורבות חברתית.
נעם ויצנר: זו החלטה שהתקבלה בשנת 2004, והיא מתוקצבת משנת 2009.
נעם ויצנר: המטרה המרכזית שלה היא לעודד מעורבות חברתית וחינוכית בקהילה, מתוך המוסדות להשכלה גבוהה.
נעם ויצנר: ואכן הוקמה ועדה במל"ג שפועלת בנושא.
נעם ויצנר: נציג מטעמנו שיושב בוועדה הוא יובל, שיושב כאן לידי, שהוא רכז המעורבות החברתית של ההתאחדות.
נעם ויצנר: המודלים המרכזיים של הפעילות הם: קורס אקדמי שבתוכו יש נקודות זכות עבור פעילות חברתית; ופעילות חברתית נוספת שהמוסד מאפשר, שאינה כוללת ליווי אקדמי.
נעם ויצנר: באוניברסיטת בר-אילן ובמכללת פרס הנושאים קיימים ביתר שאת, אבל זה קיים בעוד מוסדות.
נעם ויצנר: אולי יש עוד מוסדות, אבל אלה המוסדות המרכזיים שקיימת בהם הפעילות הזאת.
נעם ויצנר: אחזור שוב: מדובר בנקודות זכות עבור מעורבות חברתית, כשחלק מהן בתוך קורס אקדמי וחלק לא דרך קורס אקדמי.
נעם ויצנר: דיברנו על ההחלטה האחרונה שהיושב-ראש קידם אותה: נקודות זכות עבור מילואים.
נעם ויצנר: אנחנו יודעים שהתקנה אמורה לצאת לפועל ולהית מיושמת החל משנה הבאה באופן רשמי ומלא, ואנחנו נוודא בעזרת האגודות המקומיות שזה אכן קורה.
נעם ויצנר: יש מקומות שבהם זה כבר קורה: אוניברסיטת חיפה והמרכז הבין-תחומי.
נעם ויצנר: זה קורה עוד לפני התקנה של מל"ג.
נעם ויצנר: בנוסף, אנחנו שמחים על ההטבה שהתקבלה באמצעות קצין מילואים ראשי – שגם סטודנטים לתואר שני יכולים להגיש ולת"ם, דבר שלא היה עד היום.
נעם ויצנר: יש כאן נתונים על שירות מילואים, המבוססים על סקר של התאחדות ביחד עם מחקר שנעשה בשנת 2011 עם קצין מילואים ראשי.
נעם ויצנר: 45% מכלל הסטודנטים משרתים במילואים, מהם 20% נשים; הממוצע עומד על 14 ימי מילואים בשנה; הסטודנטים הם 30% מכלל משרתי המילואים.
נעם ויצנר: אנחנו יודעים שבאוכלוסייה כולה יש 6% משרתי מילואים, ומתוך האוכלוסייה הזאת 30% הם סטודנטים.
נעם ויצנר: בתור מ"פ במילואים אני רואה שהרבה מאוד מהחיילים שלי הם סטודנטים שזקוקים לעזרה ולהטבות שהתקבלו ויתקבלו; 87% רואים את שירות המילואים כשליחות.
נעם ויצנר: זו עוד נתון שמראה את מה שאנחנו כבר יודעים: שהסטודנטים הם ציבור ערכי, וזה גם בא לידי ביטוי בנתון שראינו קודם על ההתנדבות.
נעם ויצנר: לעומת סקרים קודמים שעשינו, יש עלייה במספר הסטודנטים שמשרתים במילואים.
נעם ויצנר: כמובן שהמילואים מהווים פגיעה, בעיקר לאותם סטודנטים שלומדים מדעים ומקצועות הנדסה.
נעם ויצנר: קשה להם מאוד להשלים את החומר, והם אולי הסטודנטים שיותר מכולם צריכים שהמוסדות יעזרו להם בשיעורי תגבור.
נעם ויצנר: מה אנחנו מבקשים הלאה?
נעם ויצנר: אנחנו רוצים לחזק את הנושא של מעורבות חברתית כחלק מהאקדמיה.
נעם ויצנר: סטודנטים עושים עשייה חברתית כבר הרבה זמן, אבל אני חושב שהכוח של המוסדות ושל מל"ג הוא שהפעילות תצא מתוכם.
נעם ויצנר: כי ברגע שמוסד אקדמי ייקח תכנית דגל, ייקח פרויקטים, ייקח שיעורים נבחרים ומתוכם יעשה את הפעילות האקדמית, אני חושב שמסה של סטודנטים תוכל לעשות את זה.
נעם ויצנר: זה דבר שלצערי לא מספיק קיים היום.
נעם ויצנר: כלומר, המל"ג וות"ת אכן מקיימים ועדה, והתקצוב שלה אכן עלה משנת תש"ע לשנת תשע"א, אבל אני עדיין לא מרגיש שהמוסדות עצמם לוקחים פרויקט דגל של מעורבות חברתית ודוחפים אותו קדימה ביחד עם אגודות הסטודנטים.
נעם ויצנר: כשיעשו זאת, החשיפה והעשייה של המעורבות החברתית עם ליווי אקדמי תהיה הרבה יותר משמעותית.
נעם ויצנר: זה דבר שהוא חסר, ולכן כתבנו שצריך יותר קשר ישיר בין המעורבות החברתית לתחום הלימודים האקדמי.
נעם ויצנר: צריך שהקורס הזה יהיה מלווה אקדמית, ובעצם יהיה פיתוח של ההון האנושי.
נעם ויצנר: אני חושב שהמעורבות והמחויבות של האקדמיה הן לתת גם חזרה לקהילה.
נעם ויצנר: זה קורה, אבל אני חושב שאפשר להעלות את זה בצורה משמעותית.
נעם ויצנר: לדעתי המפתח לכך הוא שילוב בין אגודת הסטודנטים לבין המוסד האקדמי מעבר להרשאה לשתי נקודות זכות.
נעם ויצנר: ההרשאה הזאת לא מספיקה, והיא גם לא קורה בכל המוסדות.
נעם ויצנר: צריך לתת לזה תמריץ תקציבי, ביחד עם הבנה של המוסדות עצמם שהסטודנטים והחברה מצפים מהם לתת בחזרה ולהוביל פרויקטים.
נעם ויצנר: צריך שלמוסד אקדמי יהיה פרויקט דגל שקרוב לסביבה שלו, והוא יוביל אותו בבחירה משותפת עם הסטודנטים.
נעם ויצנר: אני חושב שצריך שתהיה גם מעורבות במסגרת קורס אקדמי, שזה אולי טיפה יותר מסובך אבל בכל זאת אפשר לעשות את זה – זה הרי קורה בחלק מהמוסדות: יש כל מיני דוגמאות לשיעורים אקדמיים שממש מערבים בתוכם את המעורבות החברתית.
נעם ויצנר: אני חושב שזה עוד אמצעי להצליח בנושא הזה ולגרום למסה של סטודנטים לעסוק במעורבות החברתית ובחיבור הישיר, המבורך, בין הקהילה לסטודנטים ולאקדמיה.
נעם ויצנר: תודה.
אלכס מילר: הדובר הבא, בבקשה.
שחר עבוד: אני שחר, היו"ר של המכללה האקדמית בית-ברל לחינוך.
שחר עבוד: הכותרת "סטודנטים כמשאב לאומי" היא כותרת טובה – רק בהתאחדות יש 600 פעילים.
שחר עבוד: לדעתי כל האגודה מחזיקה כמה עשרות עד מאות פעילים בהתנדבות, בתוך המכללה ומחוץ לה, בכל מיני פעילויות שונות:
שחר עבוד: התנדבות עם נוער ועוד.
שחר עבוד: לגבי הסיוע הכלכלי – היה רשום שם ש-50% מהסטודנטים מקבלים סיוע כלכלי.
שחר עבוד: נראה לי שזה לא כולל בתוכו את 33% הסטודנטים שגרים אצל ההורים שלהם.
שחר עבוד: הרי גם זה סיוע בפני עצמו, כי זה בעצם חוסך את רוב העלויות שלהם.
שחר עבוד: לדעתי זה נתון קצת יפה מדי – אני בטוח שיש עוד המון סטודנטים שאולי לא מקבלים את הצ'ק מההורים, אבל הם מקבלים בגדים ואוכל.
שחר עבוד: השותפות שלי למשל הולכות להורים לעשות קניות במקרר שלהם.
שחר עבוד: אולי זה לא צ'ק, אבל מקבלים סיוע בצורה כזו או אחרת.
שחר עבוד: אני רוצה לדבר על המכללות לחינוך, שאני בא מתוכם ויודע שיש בהן איזושהי מורכבות ספציפית.
שחר עבוד: מחר אני הולך לדבר בוועדה אחרת על הנושא של מורי קבלן.
שחר עבוד: במכללות לחינוך יש היום בעיה של מרצי קבלן.
שחר עבוד: הם לא מוגדרים כך, אבל יש שם בעיה משמעותית:
שחר עבוד: במכללות לחינוך יש מרצים שכבר כמה חודשים לא מקבלים את כל מרכיבי השכר שלהם.
שחר עבוד: יכול להיות שהמרצים מקבלים, אבל מי שמשלם את זה זו המכללה, במקום משרד החינוך.
שחר עבוד: אני חושב שכל עוד זה נראה כך, יהיה קשה מאוד לקדם את הפעילות החברתית ואת העשייה.
שחר עבוד: אני חושב שאם מרצה עסוק כל הזמן בשכר שלו ולמה הוא מקבל פחות ממקביליו, אז הוא בבעיה.
שחר עבוד: ודווקא המכללות לחינוך הן נושאות הדגל – ועל זה אולי יובל יעיד – של הפעילות החברתית.
שחר עבוד: את המודלים שבהם גם המכללה, גם האגודה וגם הסטודנטים משתפים פעולה בצורה מאוד משמעותית לעשיית פעילות חברתית תמצא במכללות לחינוך.
שחר עבוד: אפשר לראות מודל אדיר לזה בסמינר הקיבוצים, וגם באורנים יש הרבה פעילויות.
שחר עבוד: אבל לדעתי יש המון פעילות חברתית שנמנעת בגלל זה.
שחר עבוד: לגבי המילואים, נעם אמר שהכי חשוב זה להשלים את הפערים דווקא אצל הסטודנטים שלומדים מקצועות טכנולוגיים או מדעים מדויקים.
שחר עבוד: אבל אם נסתכל על המחנכים, אלה שעושים התנסות – כשאתה חודש שלם לא נמצא בכיתה כי אתה נמצא במילואים, קשה מאוד להשלים את הפער הזה.
שחר עבוד: המוסד לא יודע איך לקבל את זה שאתה לא נמצא חודש.
אלכס מילר: מה קורה עם המורים שנמצאים במילואים?
שחר עבוד: זו בעיה, כי אתה מחויב לכך וכך התנסויות כך וכך פעמים.
אלכס מילר: עזוב התנסויות, אני מדבר על מורה רגיל, הרי גם הוא עושה מילואים.
שחר עבוד: יש מורים מחליפים, אבל אני, בתור סטודנט לחינוך, מחויב לכמות מסוימת של התנסויות.
שחר עבוד: אם לא עמדתי בהן בגלל שהייתי במילואים – בעיה שלי, אני צריך להשלים עוד שנה.
שחר עבוד: אני פשוט צריך להשלים עוד שנת לימודים בגלל שהייתי חודש במילואים באמצע שנת הלימודים.
אלכס מילר: אני למדתי חינוך והוראה ועשיתי מילואים.
אלכס מילר: אני לא זוכר שהייתה יותר מדי בעיה.
אלכס מילר: בסופו של דבר הסתדרנו, גם עם בית-הספר וגם עם המילואים.
שחר עבוד: עם ביתה-ספר אין בעיה, הבעיה היא עם ההכשרה האקדמית: ההכשרה של תעודת ההוראה מחייבת כמות מסוימת של התנסויות ופעילויות.
ליטל וייס: אני ממכללת אורנים.
ליטל וייס: לפני שלוש שנים הכניסו בכל המכללות לחינוך מאה אחוז נוכחות בהתנסות מעשית.
ליטל וייס: זה לא היה לפני זה.
ליטל וייס: זאת אומרת שעד לפני שלוש שנים סטודנט יכול היה להיעדר מהתנסות מעשית מספר מסוים של פעמים, לשיקול המרצה או המוסד.
אלכס מילר: רבותיי, אנחנו מציינים בכנסת בשבוע הבא את יום המילואים הארצי, וועדת חינוך תקיים דיון על מעמד המילואימניק במערכת ההשכלה הגבוהה ובכלל במערכת החינוך.
אלכס מילר: אני מציע שתכינו משהו בעניין הסוגיות הבעייתיות מבחינת
אלכס מילר: כם ותביאו את זה בצורה מסודרת לדיון בוועדה, וכך נוכל להתייחס אליהן בצורה הרבה יותר מקצועית.
שחר עבוד: היה נתון גבי לקויות הלמידה.
שחר עבוד: מכללות לחינוך סובלות מהנושא של לקויות למידה - - -
אלכס מילר: אני מקווה מאוד שמתישהו המוסדות להכשרת מורים ייכנסו לות"ת ולמערכת ההשלכה הגבוהה.
שחר עבוד: אנחנו כולנו שואפים לזה ורוצים את זה וגם שומעים את זה כבר המון זמן, אבל כרגע אנחנו כבר שנים מיובשים בעניין הזה.
שחר עבוד: זה אומר שסטודנטים שהולכים מחר להיות מורים ללקויי למידה לא מקבלים שום ליווי אם הם לקויי למידה בעצמם.
שחר עבוד: או שזה עולה להם הון תועפות.
שחר עבוד: יש בעיה עם הנושא הזה: הוא כבר קיבל אישור תקציבי, ושנה שעברה קיבלו חלק מהתקציבים, אבל השנה – בעקבות אי אילו אילוצים – התקצוב הזה חזר בו.
שחר עבוד: זה אומר שהיום המכללות לחינוך בישראל לא מקבלות תקציב בנושא של לקויי למידה.
שחר עבוד: וזה רק אחד מהתקציבים שהן לא מקבלות, יש עוד הרבה.
אלכס מילר: חבר הכנסת יובל צלנר, בבקשה.
יובל צלנר: תודה.
יובל צלנר: ברשותך, למרות שאתה מתכוון לקיים דיון אחר בנושא המילואים, אני כן רוצה להגיד משפט בנושא הזה.
יובל צלנר: אני זוכר שלפני 13 או 14 שנה, כשאני הייתי סטודנט, סוגיית המילואים בכלל לא הייתה "אישו".
יובל צלנר: כשמישהו מאתנו היה יוצא למילואים זה היה ברור שהוא מקבל את כל הסיוע וכל התמיכה ומועדי ג' או כל סיוע אחר שהוא צריך.
יובל צלנר: כי מילואים היה ערך חברתי.
יובל צלנר: עצם העובדה שאנחנו נדרשים בכלל לדיון כזה, אולי אומר עלינו משהו כחברה.
יובל צלנר: אני חושב שאנחנו צריכים להידרש לזה דחוף, וגם קצין מילואים ראשי צריך להיכנס לסוגיה הזאת.
יובל צלנר: יש איזו זילות בתחום המילואימניקים – רק 6% מהציבור עושים מילואים.
יובל צלנר: אני מניח שחלק גדול מאותם 6% הם סטודנטים.
יובל צלנר: אני קורא גם לך וגם לקצין מילואים ראשי להיכנס לעובי הקורה בסוגיה הזאת.
יובל צלנר: אני שמח על מה שאמר פה משה ויגדור – שהמל"ג מכיר היום בשתי נקודות זכות עבור שירות מילואים.
יובל צלנר: אבל זו רק אפשרות.
יובל צלנר: מר ויגדור, טוב אם נקבל בעוד שנה את הנתונים לגבי אילו מוסדות אקדמיים מיישמים את זה.
יובל צלנר: זה נושא שצריך להיות מפורסם – בעיקר אילו מוסדות אקדמיים לא מיישמים את זה, וחבל שכך.
יובל צלנר: לקראת הדיון בשבוע הבא אני ארצה להעלות עוד כמה נקודות ועוד כמה הטבות ודרכי סיוע לאוכלוסיית הסטודנטים המילואימניקים, שהם באמת הליבה של הציבור התורם והעושה בישראל.
יובל צלנר: מעבר לכך, אדוני היושב-ראש, אתה יודע, וזה לא סוד, שאני וחבריי במשך שלוש שנים תקפנו את הממשלה ואת הקואליציה על היעדר עשייה בתחומים החברתיים.
יובל צלנר: אבל אני חושב שגם מותר להגיד מילה טובה.
יובל צלנר: כמישהו שהוא סטודנט, לפחות בתחום הזה אפשר לראות אותך ואת הוועדה שאתה מוביל פה עושה שינוי מאוד משמעותי.
יובל צלנר: יש תפיסה הרבה יותר פתוחה היום כלפי ציבור הסטודנטים.
יובל צלנר: יש עוד עשייה מרובה, וטוב שאתה עדיין בתהליך העשייה, ובאמת מגיעה לך מילה טובה, וגם להתאחדות הסטודנטים על שיתוף הפעולה.
יובל צלנר: כמי שראה את זה מהצד עד עכשיו, הכיוון הוא נכון.
יובל צלנר: ישר כוח.
יובל צלנר: יש עוד כמה נקודות שחייבות לקבל התייחסות.
יובל צלנר: דיברנו קודם על נושא של הנגשה לבני מיעוטים ובכלל על סוגיית ההנגשה.
יובל צלנר: אני יודע, כמו שעלה פה קודם, שהמוסדות האקדמיים להוראה הם תחת משרד החינוך ולא תחת המל"ג ות"ת, ויש עם זה בעיות.
יובל צלנר: אבל לא יכול להיות שמוסדות להוראה אינם נגישים לנכים.
יובל צלנר: זה דבר שלא יעלה על הדעת בכלל, בטח לא במאה ה-21.
יובל צלנר: כשסטודנט נכה רוצה ללמוד אבל לא יכול להגיע לכיתה – בעיניי זה דבר לא יתואר במציאות של ימינו.
אלכס מילר: יש לך נתונים על הסוגיה הזאת?
יובל צלנר: יש נתונים.
יובל צלנר: רוב המוסדות האקדמיים להוראה בישראל, לרבות אורנים לוינסקי ואחרים, אינם נגישים לנכים.
יובל צלנר: אני חושב שחייבים לעשות דיון על זה.
אלכס מילר: אנחנו נקיים דיון על הסוגיה הזאת.
יובל צלנר: בנושא של ליקויי למידה – גם פה אני חושב, מר ויגדור, שצריך איזשהו פיקוח.
יובל צלנר: מעבר לאבחון, חייב להיות פיקוח איך המוסדות האקדמיים מתנהלים עם אותם לקויי למידה.
יובל צלנר: כי סטודנטים שגם ככה קשה להם נדרשים לשלם סכומי עתק כדי להשלים את הפערים.
יובל צלנר: נושא אחרון.
יובל צלנר: ראינו פה פער חודשי קבוע בין ההוצאה לבין ההכנסה הקבועה של הסטודנטים.
יובל צלנר: אני לא חושב שזה המקום לדון אם סטודנט צריך לעבוד או לא צריך לעבוד, הרי הסטודנטים נושאים בכל כך הרבה נטל, גם חברתי וגם לאומי – מילואים.
יובל צלנר: מהנתונים של ההתאחדות ראינו שרוב הסטודנטים מרוויחים כ-3,100 שקלים לעומת הוצאה ממוצעת של 3,600 שקלים, ראינו ש-50% נסמכים על ההורים, ואמרו פה בצדק שכנראה שזה לא הנתון האמתי, כי להיסמך על ההורים זה גם לגור אצל ההורים וגם להיעזר בהם בקניות, כביסה או כל דבר אחר.
יובל צלנר: אנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו יכולים לסגור את הפער הזה.
יובל צלנר: ואחת הדרכים היא אותן הלוואות.
יובל צלנר: תוך כדי הלימודים סטודנטים צריכים להתעסק בלימודים.
יובל צלנר: חמש שנים אחר כך, כשהם כבר אקדמאים והשכר שלהם משמעותי יותר, יש להם אפשרות להחזיר את אותה הוצאה.
יובל צלנר: אני חושב שאם הקרן לא מנוצלת, זה אומר שיש בעיה בשיווק של הקרן.
יובל צלנר: אולי צריך לפתוח את הקרן ליותר סטודנטים ולא רק למעוטי יכולת, ולאפשר הנגשה גם בתחום הזה, כדי להקטין את הפער בין ההוצאה להכנסה.
יובל צלנר: אין שום סיבה שסטודנטים יחיו מהיד לפה.
יובל צלנר: באמת, אדוני היושב-ראש, כל הכבוד וישר כוח על הפעילות שלך בשלוש השנים האחרונות.
יובל צלנר: זה מחמם את הלב וטוב שאתם ממשיכים בכיוון הזה.
אלכס מילר: צה"ל, משרד הביטחון, בבקשה.
סא”ל חלי פרוזנפר: אני חלי פרוזנפר, עוזרת קצין מילואים ראשי.
אלכס מילר: אני אשמח לשמוע איך אתם ציינתם את יום הסטודנט הלאומי במערכת הביטחון, הרי אתם חלק מהחוק הזה.
סא”ל חלי פרוזנפר: אני אתייחס לסוגיה שנדונה כאן.
אלכס מילר: זו הסוגיה שנדונה כאן – יום הסטודנט הלאומי.
סא”ל חלי פרוזנפר: אני מתייחסת לנושא הספציפי שאעלה כרגע.
סא”ל חלי פרוזנפר: באתי לייצג את תחום המילואים, ואני אתן לך תשובה כרגע רק על התחום הזה.
סא”ל חלי פרוזנפר: אני מברכת את היוזמה להכנסת נושא המילואים על ידי המל"ג.
סא”ל חלי פרוזנפר: מצד שני, קצת חורה לי ששמים במעמד אחד את המעורבות החברתית והמילואים.
סא”ל חלי פרוזנפר: כי יש הבדל בין מעורבות חברתית, שאותה אני יכולה לעזוב מתוך רצון אישי שלי, לבין זה שהמדינה מחייבת אותי לעשות מילואים.
סא”ל חלי פרוזנפר: כמו שאמר חבר הכנסת, היום אנחנו בבעיה.
סא”ל חלי פרוזנפר: זה לא מה שהיה פעם.
סא”ל חלי פרוזנפר: אנשי המילואים באים ועושים, אבל יש הרבה כאלה שלא עושים, מתוך ראייה שזה לא מספיק חשוב להם.
סא”ל חלי פרוזנפר: אבל יש אחרים שעדיין עושים כי זה חשוב.
סא”ל חלי פרוזנפר: ולכן צריכה להיות כאן אמירה גם של המדינה, מסר ערכי של המדינה.
סא”ל חלי פרוזנפר: זה לא צריך להיות משהו שהמוסד האקדמי רק רשאי לתת עבורו נקודות זכות.
סא”ל חלי פרוזנפר: אני לא אומרת שצריך להתערב בחופש האקדמיה, אבל אם כבר עושים כזה דבר ויש עבור זה נקודות זכות, אז לפחות להגיד שעבור מילואים זה חובה.
סא”ל חלי פרוזנפר: שתהיה איזושהי אמירה.
סא”ל חלי פרוזנפר: עלתה כאן הבעיה של הסטודנטים במילואים.
סא”ל חלי פרוזנפר: יש בעיה: אנשים שלומדים ויוצאים למילואים נתקלים בהרבה בעיות, ולא כל מוסדות החינוך באמת מבינים אותם.
סא”ל חלי פרוזנפר: הם סופרים להם את ההיעדרות של המילואים כהיעדרות - - -
אלכס מילר: גברתי, אנחנו טיפלנו בנושא הזה, וכל פעם שאומרים לי ש"יש מוסדות" אני רוצה לשמוע איזה מוסדות.
סא”ל חלי פרוזנפר: אני משקפת לך פניות שמגיעות אלינו.
אלכס מילר: אפשר להעביר לנו?
סא”ל חלי פרוזנפר: אין לי אותן כרגע.