GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יול ברדוש: קודם כול, אדוני היושב-ראש, אני חושב שהיוזמה שלך ושל חברי הכנסת שאמה וקירשנבאום היא יוזמה יוצאת מגדר הרגיל, מעולה – אם יורשה לי אפילו להגיד – מכיוון שהיא סוף כל סוף מכניסה לתלם של סדר את הנושא של הסדרת מעמדם של מאמני הספורט במדינת ישראל.
יול ברדוש: אני אומנם מתייחס לזה רק מהפן של הכדורסל ואני לא אכנס לפן של הכדורגל מכיוון שאני לא מתיימר לדעת מה קורה בתחום הכדורגל אלא אני יותר מתועל לעניין הכדורסל, אבל אני יכול להגיד לכם דבר אחד.
יול ברדוש: היום ישנם כ-1,400–1,500 מאמני כדורסל / מדריכי כדורסל – זה תלוי איזה מדרג – במדינת ישראל, מתוכם כ-1,100–1,200 פעילים.
יול ברדוש: המאמנים האלה, רובם – ואתם יכולים לקחת פשוט את הליגות הבכירות במדינת ישראל, יש לנו בסך הכול בכל ליגה 10–12 קבוצות, תכפילו את זה ב-2, כלומר 24 מאמנים, תכפילו את זה בשתי ליגות, 48 מאמנים, עוד ליגה אחת מקסימום, אלה המאמנים שמאמנים אנשים מבוגרים.
יול ברדוש: מנקודה זו ואילך הכול זה בני נוער – זה חינוך, רבותי.
יול ברדוש: ופה אנחנו בוועדת החינוך, לא רק בוועדת התרבות והספורט.
יול ברדוש: ולכן אני חושב שקודם כול, הנושא שמשרד המשפטים כל כך הזדעק עליו שהוא נושא של פגיעה בחופש העיסוק, דווקא בנושא שבו מדובר על חינוך בני נוער זאת הנקודה שבה צריך לשים את הדגש, והמדרג הוא נכון והוא מחויב.
יול ברדוש: יתרה מזאת, ועל זה חברי שלמה סביה ואני נמצאים כרגע באיזשהן מחשבות, כי אמרתי לו: הרי האבסורד אצלנו במדינת ישראל הוא שמי שגומר קורס מדריכים, והוא בקושי בן 17, בא להדריך את הילדים עד גיל 16, כלומר מאמן עם הדרגה הכי נמוכה וההכשרה הכי נמוכה, הוא זה שמדריך היום את בני הנוער שלנו.
יול ברדוש: זה יותר גרוע – תסלחו לי על ההשוואה, ושאף אחד לא ייפגע – מאותו מ"כ שגמר אתמול קורס מ"כים וכבר היום הוא מפקד על הכיתה שלו.
יול ברדוש: לכן, הדברים האלה לדעתי הם מחויבי מציאות, ואני מאוד מאוד מברך עליהם.
יול ברדוש: אני הגשתי מסמך מסודר שמונח לפניכם, בעל שני עמודים, שבו הכנסתי לכל סעיף וסעיף התייחסות עניינית, אני מבקש שתעברו עליו, אני לא חושב שיש צורך לעבור על כך עכשיו – אם אתם רוצים אשמח כמובן לעבור על זה.
אלכס מילר: יש פה דברים שהם תוספות לחוק, שלא מופיעים כרגע?
יול ברדוש: כן, בהחלט.
יול ברדוש: הם תיקונים לסעיפים שמופיעים בחוק.
אלכס מילר: תיקונים לסעיפים – אין בעיה.
אלכס מילר: תוספות, דברים חדשים.
יול ברדוש: תוספות, אני אסביר את המהות – על זה אני כן רוצה להתמקד, ברשותכם.
יול ברדוש: חלק מהתוספות, כמעט רובן, מכניסות בחשבון את מעמד ארגון המאמנים כמישהו שצריך להתייעץ איתו בכל מיני סיטואציות.
יול ברדוש: יש בחוק לפחות שש עד שבע סיטואציות שבהן מתייעצים עם האיגודים.
יול ברדוש: צריך גם להתייעץ עם ארגוני המאמנים, ואני אסביר לכם למה.
אלכס מילר: לפני שאתה מסביר.
אלכס מילר: אנחנו נכניס לדברי ההסבר את כל ההתייחסות לסוגיה של הארגונים המייצגים – נראה לי שאת זה יש לכם רק בכדורסל ובכדורגל, בכל השאר אין.
יול ברדוש: נכון.
יול ברדוש: שלמה אומר לי שבתיקון החדש יש התייחסות לנקודה הזאת בסעיף אחד לפחות.
יול ברדוש: לצערי הרב, לא ראיתי את זה, לא יכולתי להתייחס.
אלכס מילר: אנחנו נשב, נתייחס בצורה מקצועית לכל דבר.
יול ברדוש: בסדר גמור.
יול ברדוש: אני רוצה להסביר לכם דבר נוסף, זה דווקא נוגע לאדון זוכמן שנמצא כאן לשמאלי.
יול ברדוש: מאמני הכדורסל הם חלק מהחינוך המשלים במדינת ישראל, שזה יהיה ברור.
יול ברדוש: יש לי בן שמשחק כדורסל, אני יודע בדיוק איך הוא מסתכל על המאמן שלו, מה הוא לומד ממנו, לטוב ולרע.
יול ברדוש: לכן, במסגרת הנושא של הכשרת מאמנים צריך קודם כול לעשות הקפדה – וכאן אני מתחבר למה שאמרו החברים מההתאחדות לכדורגל – שהריבוי הזה של אקדמיות, נקרא לזה, או מכללות, שהן באות תחת ההגנה של מה שנקרא החופש האקדמי / חופש העיסוק וחופש ההכשרה, וכו' וכו', גרם – ותסלחו לי על המילה הבוטה – לתוהו ובוהו מוחלט.
יול ברדוש: חלק מהאיגודים, ופה אני בא בטענה גם לאיגודים וגם להתאחדויות, יש להם במידה מסוימת אינטרס בעניין הזה.
יול ברדוש: למה?
יול ברדוש: מכיוון שמה שקורה שאלה שיושבים באיגודים, בהתאחדויות, ומרכיבים אותם, את ההנהלות שלהם, שהם בעצם נציגי הקבוצות שמשחקות בליגות השונות, רוצים לקבל מאמנים זולים.
יול ברדוש: ברגע שהם מקבלים יותר ויותר ויותר ומציפים את המקצוע במאמנים ברמה נחותה ונמוכה, יורד המחיר של העסקת המאמן, ויצא טוב כיוון שבמסגרת התקציב בואו נביא עוד שחקן במקום שנביא מאמן טוב.
יול ברדוש: הדברים האלה, יש להם היום ביטוי בשטח, אני מרגיש אותם בכדורסל ואני בטוח שהחברים שלי בכדורגל יוכלו להגיד את אותו דבר.
יול ברדוש: בסופו של דבר, החוק הזה כפי שהוא, יביא לכך שיהיו מאמנים יותר מקצועיים, יגרום לכך שיהיה להם מעמד מקצועי כמו שחבר הכנסת, יושב-ראש הוועדה הנכבדה, אמר את הדברים כי זה דבר חשוב, כי המעמד של המאמן הוא לא שונה ממעמדו של מורה.
יול ברדוש: שלא יהיה לכם ספק – בואו נאמר לא מורה, אבל מחנך – כיוון שבסופו של דבר אנחנו אחר הצהרים שולחים את הילדים לשם, הם חשופים להתייחסות של המאמנים.
יול ברדוש: אני מזמין אתכם לבוא למשחקים ברמות של ילדים, קצ"ל, נוער, אתם תראו חלק מהמאמנים, ואתם תגידו לי - יול, איך הוא נעשה מאמן, ואני לא אוכל לתת לכם תשובה על כך.
יול ברדוש: במסגרת ארגון המאמנים אנחנו איגוד מקצועי, תרתי משמע.
יול ברדוש: איגוד בכך שאנחנו מגנים על הזכויות, אומנם של המאמנים, מחד גיסא; אבל מאידך גיסא, אנחנו גם דואגים לרמתם המקצועית.
יול ברדוש: אנחנו כל הזמן, כל הזמן, עושים השתלמויות מקצועיות – אנחנו עושים לפחות עשר השתלמויות מקצועיות בשנה.
יול ברדוש: הבעיה שלנו היא שאנחנו לא יכולים לאכוף על המאמנים לבוא לשם, ואני חושב שאולי את זה גם שווה להסדיר בחקיקה.
יול ברדוש: לבוא ולהגיד, כמו שזה מופיע כרגע, ראיתי מבחינת ההצעה, ואני חושב שזה נכון – ולא להוציא את זה החוצה – שיש חיוב לעשות השתלמות מדי פעם בפעם.
יול ברדוש: מה שקורה, כמו בכל מקצוע, ישנם חידושים, ישנם שינויים, וחוץ מזה כמו שעכשיו למשל נתקלנו לצערי הרב בשנה האחרונה דווקא בכדורגל – תופעות התפרצות של אלימות, שמעורבים בהן מאמנים – אני מאמין שבמסגרת השתלמויות אנחנו נטמיע גם חינוך למאמנים האלה איך לנהוג במצבים, איך להתנהג, מה להגיד, מה לא להגיד, איך להגיב, איך לפתור בעיות, יכול מאוד להיות שאנחנו לא נידרדר לסיטואציות כמו שהיו, אני מאוד מקווה.
יול ברדוש: אני חושב שבזה באופן כללי סיכמתי את הדברים.
יול ברדוש: אני רק רוצה לגבי UEFA להגיד דבר אחד.
יול ברדוש: אני לא מזלזל ב-UEFA ואני לא מזלזל בכדורגל, חס וחלילה, אני גם איש ספורט, אבל יש לי תחושה כל הזמן שב-UEFA – וגם כך היה בתקופתו כשהוצע החוק המפורסם שקראו לו חוק בוסמן, אני זוכר טוב טוב את הפרשה הזאת – שיש תמיד ניסיון של ארגוני הספורט הבין-לאומיים לפגוע בריבונות של מדינות, וכאן אני נעמד על שתי הרגליים כי ריבונותה של מדינת ישראל לחקיקה מסודרת בתחום שהוא בטיפול של בני הנוער שלה, כלומר החינוך של בני הנוער שלה, זה בא במיוחד דרך הספורט, זה דבר שהוא ממעלה ראשונה, ובטח יכול לכמת את חוק-היסוד או את אותה פסקה הקטנה בחוק-היסוד שמדברת על חופש העיסוק.
יול ברדוש: תודה רבה.
פיני קינן קינסטליך: מה זה פוגע בריבונות?
יול ברדוש: זו דעתי.
אלכס מילר: רבותי, מה בנוגע לדברי ההסבר?
יעקב פרידברג: אני צריך לצאת, יש ישיבה בוועדת הכספים בנושא שמאוד קרוב ללבך, אני צריך להשתתף בה.
מירב ישראלי: בנושא מרוצי סוסים.
יעקב פרידברג: אני ארצה לפרט מה אנחנו מבקשים שיוסף לדברי ההסבר.
יעקב פרידברג: לפני שאמנה רשימה קצרה, חשוב לי מאוד לומר שבמידה שאכן תוחל רציפות על ההצעה הזאת, כמו שוועדת השרים החליטה, יש עוד הרבה שלבים לעבור אבל כמובן הדברים ייעשו בהסכמה כפי שהם נעשו עד עכשיו.
יעקב פרידברג: לעצם העניין, חשוב מאוד להתייחס בהמשך למבנה המנגנון הפיקוחי.
אלכס מילר: האם זה יכול להיות "נושא חדש", שאתם רוצים להוסיף?
יעקב פרידברג: לא, לא.
יעקב פרידברג: אני אומר, אלה דברים שהם כרגע לא בשלים בכלל וצריך לעבות אותם ולהבשיל אותם.
יעקב פרידברג: נושא המנגנון הפיקוחי, האם הוא תוך-ממשלתי או חוץ-ממשלתי – זה דורש ליבון.
יעקב פרידברג: כמובן צריך להתייחס לתוספות שהן לב החוק הזה, וכרגע הן חסרות – הזהות של איזה ענפים יהיו בפנים ואיזה ענפים יהיו בחוץ, זה מאוד רלוונטי לשאלה האם הכרחי להסדיר את אותו ענף או לא.
יול ברדוש: אבל יש כיום תוספות במשך עשרות שנים, מ-1950 ומשהו - - -
יעקב פרידברג: כן, אמר לי חברנו שלמה שאין כוונה לקחת את התוספות הקיימות.
מירב ישראלי: כרגע בחוק הזה הן ריקות.
יעקב פרידברג: יש צורך לציין שכל ההסדר הזה כולו צריך להיעשות תוך פגיעה מינימלית ככל הניתן, ומידתית, בחופש העיסוק.
יעקב פרידברג: למרות מה שאמר הדובר לפניי, לא מדובר בסעיף קטן אלא בחוק-יסוד של מדינת ישראל, גם בהתייחס למוסדות המוכרים עצמם, שגם בעצם פוגעים בחופש העיסוק שלהם בכך שאותו גוף מפקח שיוקם, יאמר להם איזה הכשרות לקיים ומתי.
אלכס מילר: ברגע שאתה מסדיר את הנושא הזה, גם כל העניין של הכשרת מורים – היה פעם נהוג להכשיר מורים בצורה א', היום זה הפך לדבר אחר לגמרי.
אלכס מילר: השאיפה היא שזה יהיה כמה שיותר אקדמי, וכו'.
יעקב פרידברג: אבל אדוני, היות שכידוע לך אני גם עוסק בחינוך בתפקידי במשרד המשפטים, הדוגמאות שניתנות כאן מתחום החינוך הן דווקא לא ממש מסייעות לעניין כאן, כי דווקא תחום ההוראה בישראל לא מוסדר בחקיקה ראשית, ודאי לא דרגות של מורים, אין חוק ראשי שמסדיר את מעמדו של המורה בישראל.
שירית שפיגלשטיין: אין רישיון להיות מורה.
יעקב פרידברג: רוצים אולי שיהיה, אבל אין עדיין.
יעקב פרידברג: אין רישיון להוראה.
אלכס מילר: עזבו כרגע את המורים.
יעקב פרידברג: הדוגמה פשוט צריכה להיות מדויקת.
יול ברדוש: אין רישיון הוראה?
קריאה: יש רישיון הוראה, לא בחקיקה ראשית.
אלכס מילר: אני הגשתי הצעת חוק להסדרת מעמד המנהל, עד היום לא מופיע בשום מקום מיהו מנהל.
אלכס מילר: כתוב – מורה פלוס סמכויות.
אלכס מילר: הגשנו הצעת חוק, יש הפניות, הכול קיים.
אלכס מילר: הדרגות האלה זה דבר מינימלי, זה משהו שכבר היינו צריכים לעשות מזמן.
יעקב פרידברג: אין לנו שום התנגדות לאימוץ הדגם הזה של דרגות, הוא דווקא נראה מצוין ונשמע מצוין, השאלה אם צריך לעשות אותו בחקיקה ראשית.
יעקב פרידברג: אשלים נקודה אחת אחרונה.
יעקב פרידברג: במידה שכן יוחלט לעשות את זה, זה צריך להיעשות תוך הקפדה על פגיעה מינימילית, כאמור, בחוק-יסוד: חופש העיסוק, ושהתכליות יהיו ראויות על-פי המבחנים של החוק הזה.
יעקב פרידברג: למשל, סטטוס של מאמנים, מעמדם כעובדים, זה בוודאי לא דבר שניתן להסדיר אותו בחקיקה.
יעקב פרידברג: יש המון דרכים אחרות להסדיר את זה – בהסכמים קיבוציים, בדרכים אחרות – אבל לא בחקיקה ראשית.
יול ברדוש: סליחה, פה לא הבנתי אותך.
יול ברדוש: אתה יכול להסביר?
יול ברדוש: לא הבנתי את המשפט האחרון.
יעקב פרידברג: אני אומר שהסדרת מעמד מקצועי, סטטוס – האם הבוס יכבד או לא יכבד, האם אפשר יהיה לעלות בדרגות, האם אפשר יהיה לקבל תנאים פנסיוניים או תנאים אחרים - - -
מירב ישראלי: יחסי עבודה, הוא מתכוון.
יעקב פרידברג: יחסי עבודה.
יול ברדוש: אתה מדבר על תנאי העבודה, תנאי העסקה, לא מעמד מבחינת מה מותר לו, מה אסור לו לעשות.
יעקב פרידברג: כן, לזה אני מתכוון.
רתם קמר: מה לגבי תכנים מקצועיים?
רתם קמר: צריכה להיות פה איזושהי התייחסות לתכנים עצמם.
רתם קמר: הרי בסופו של דבר, כמו שאתה רואה את זה בחוק, אין שום מעמד לאיגודים עצמם בכל מה שקשור לתכנים המקצועיים.
רתם קמר: זה לא מופיע בחוק.
יעקב פרידברג: כשאנחנו מדברים על ההסדרה של המנגנון הפיקוחי, אחד הפתרונות - - -
רתם קמר: כפי שהיועצת המשפטית אמרה, יש הבדל בין נושא של הסמכה ופיקוח לבין התכנים המקצועיים.
רתם קמר: בתכנים המקצועיים, מעבר להשלכה של הגופים הבין-לאומיים, אני חושב שהאיגודים עצמם, להם בסופו של דבר יש את הידע והמומחיות המקצועית.
יעקב פרידברג: עד כמה שאני קראתי את הצעת החוק - - -
רתם קמר: אין פה התייחסות לזה.
יעקב פרידברג: יש התייחסות, והכוונה היא גם להכניס יותר.
רתם קמר: יש ועדה שאין בה אפילו נציגים.
רתם קמר: הוועדה מורכבת מנציגים רק ממשרד הספורט.
מירב כהן: אפשר להתייעץ עם האיגודים.
רתם קמר: לא להתייעץ.
רתם קמר: להיות חברים בוועדה.
שלמה סביה: רתם, אני אתך.
שלמה סביה: לאור ההערה שלך, בסעיף 2ד.
שלמה סביה: תנאים לקבלת הכרה במוסד, בסעיף קטן (1) תוכניות הלימודים של הקורס, אני אציע להוסיף כאן שתוכנית הלימודים תתבצע בהתייעצות עם איגודי הספורט.
רתם קמר: אבל זה לא רק התייעצות.
רתם קמר: הם צריכים להיות חלק מהוועדה עצמה, למה בהתייעצות?
יול ברדוש: סליחה, יש כאן שני דברים שכדאי לזכור.
יול ברדוש: יש מה שהמדינה דורשת, היא אומרת – אני שמה את רף המינימום.
יול ברדוש: זה רף המינימום.
יול ברדוש: אם אתה בתור התאחדות תחליט שאתה רוצה להעלות את רף המינימום שלך, אתה יכול במסגרת תקנון לעשות את זה, מותר לך, כתוב.
רתם קמר: עם כל הכבוד למשרד הספורט, הוא – אין לו את המומחיות הנדרשת מה צריך להיות מאמן ספורט בכדורגל.
רתם קמר: מי שיש לו את המומחיות הזאת זה לאיגוד הספורט.
רתם קמר: מה באים ואומרים?
רתם קמר: הם יעשו את זה בהתייעצות.
רתם קמר: הם יכולים לקבל או יכולים לא לקבל.
קריאה: מה אתה רוצה, שהאיגוד יקבע?
רתם קמר: האיגוד צריך להיות חד-משמעית חלק מהתהליך עצמו, חלק מקבלת ההחלטה.
אלכס מילר: ההסמכה היא של המדינה.
רתם קמר: לא, הסמכה זה דבר אחד, אני מדבר על התוכן עצמו – כמה שעות ככה וכמה שעות ככה.
רתם קמר: הרי אלה דברים שגם מוכתבים לנו.
שלמה סביה: רתם, מישהו אחד צריך לקבוע.
שלמה סביה: מי?
רתם קמר: סליחה, פה אתה אומר ראש מינהל הספורט.
שלמה סביה: אני שואל אותך שאלה פשוטה.
שלמה סביה: מישהו אחד צריך לקבוע.
רתם קמר: יש פה ועדה.
רתם קמר: בוועדה עצמה - - -
מירב ישראלי: הוועדה בנוסח הזה לא תיתן את הרישיונות, זה כבר די ברור.
מירב ישראלי: צריך יהיה לעבד מנגנון אחר.
רתם קמר: במנגנון הזה האיגודים חייבים להיות חלק פעיל.
מירב ישראלי: אני לא חושבת שהאיגודים צריכים להיות חלק מהמנגנון שנותן את הרישיון.
פיני קינן קינסטליך: אז מי יהיה?
רתם קמר: אז מי יקבע את התכנים?
מירב ישראלי: המדינה.
רתם קמר: המדינה תקבע איזה תכנים צריכים להיות?
רתם קמר: אז פה אנחנו ב"פאול" מאוד גדול.
מירב ישראלי: כמו בכל מקצוע אחר.
רתם קמר: לא, סליחה.
רתם קמר: אני מניח שאת מכירה את חוק הספורט, הם מתייחסים לכך שהאיגודים הם אלה בעלי המומחיות המקצועית.
רתם קמר: לא יכול להיות שיתקיים איזשהו תהליך להסמכה בלי שהאיגוד עצמו הוא חלק ממנו.
רתם קמר: לא יכול להיות.
שלמה סביה: גם היום אנחנו עושים את זה.
רתם קמר: סליחה, בפירוש לא.
מירב ישראלי: שאלה איזה חלק.
רתם קמר: בפירוש לא.
שלמה סביה: למה לא?
שלמה סביה: התוכנית היא as is כמו שלכם, שבאתם ואמרתם – זו התוכנית.
רתם קמר: לא, אבל כשאתה היום הולך ומסמיך מאמן, אם אני לא אבוא ואגיד לך – אתה צריך שיהיה לך לפחות א', ב', ג', קודם כול משום שזה מוכתב לי מהמוסדות הבין-לאומיים, שנית משום שלי יש את המומחים אצלי, אתה יכול מחר לקבוע שזה משהו אחר, ואני חושב שפה זה חייב להיות משותף.
שלמה סביה: אבל זה מה שמתבצע גם היום.
רתם קמר: היום זה מתבצע, אבל לא בחקיקה ראשית.
רתם קמר: כשאתה מעביר את זה בחקיקה ראשית זה כבר משהו אחר.
יול ברדוש: סליחה, אבל בחקיקה ראשית יש גם את סעיף 10, שמקנה לכם את הסמכות לעשות את זה במסגרת תקנונים, אז תעשו את זה במסגרת תקנון.
יול ברדוש: זה מה שעושים בכל מקום.
מירב ישראלי: בסדר, בתקנונים יש להם תמיד סמכות.
רתם קמר: תקנונים זה משהו אחר אבל פה אתה לוקח את הצד המקצועי לחקיקה ראשית.
פיני קינן קינסטליך: אנחנו עם ספר שלם של UEFA שמכריחים אותנו בכל התחום המקצועי ובאים לבקר אותנו.
מירב ישראלי: אבל זה מקצועי.
פיני קינן קינסטליך: אבל מקצועי לא יכול להחליט גוף אחר.
מירב ישראלי: אנחנו עברנו לתחום הרישוי והפיקוח, תחום ההסדרה המקצועית.
מירב ישראלי: תחום ההסדרה המקצועית הוא תפקיד שלטוני.
פיני קינן קינסטליך: שלטוני של מי?
מירב ישראלי: של המדינה.
רתם קמר: מילה אחרונה, מאוד חשוב.
רתם קמר: המודלים האלה שאנחנו מדברים עליהם – הם קיימים גם בגרמניה, גם בצרפת.
רתם קמר: אפשר לקחת מודלים – אותם מודלים של המדינות הנאורות האלה גם בתחום של כדורגל וגם בתחום של חינוך, ללמוד מהם וליישם אותם.
רתם קמר: זה לא משהו שאנחנו לא יכולים לקבל וללמוד משם.
אלכס מילר: בסדר, לקראת קריאה שנייה ושלישית אנחנו נדון בסוגיה הזאת.
בן כהן: צהרים טובים.
בן כהן: שמי בן כהן, המשמר החברתי בכנסת.
בן כהן: קודם כול, אני רוצה להצטרף לדבריו של יול ולחזק את פועלך ואת כל הוועדה.
בן כהן: יש שני דברים שאני רוצה להעלות בקצרה.
בן כהן: לגבי העניין של תנאים לקבלת תעודת הסמכה כמאמן – האם אפשר להוסיף סעיף של קבלת תעודת יושר מהמשטרה?
אלכס מילר: אי-אפשר פה.
קריאה: אסור לנו.
בן כהן: כמו במקצועות אחרים – נהגי מוניות.
מירב ישראלי: אין אפשרות היום.
אלכס מילר: אין היום תעודת יושר, חוץ מאשר בתעשיות הביטחוניות.
מירב ישראלי: יש שלא עבר עבירה פלילית.
בן כהן: שנית, לגבי ביטול תעודת הסמכה – זה סעיף שהוא מאוד מאוד חשוב כי אני יכול להגיד לכם, ויש כאן נציגים מההתאחדות, שיש היום מאמן של קבוצת נערות בטבעון שהורשע בבית-משפט בפלילים, באינוס קטינה, ישב בכלא, ריצה עונש, והוא עדיין מאמן של הנערות האלה.
מירב ישראלי: יש חוק איסור העסקת עברייני מין.
בן כהן: מה שהם עושים – זה תורם לזילות במעמד המאמן.
בן כהן: הקבוצה שמה אותו לא כמאמן בהגדרות תפקיד אלא כנציג הקבוצה.
מירב ישראלי: היא מעסיקה אותו, נותנת לו כסף?
בן כהן: כן, והוא מאמן על הקווים.
מירב ישראלי: היא מעסיקה אותו, זה לא קשור באיזה תפקיד.
יול ברדוש: אני מבקש להעיר לדבריך, אמרת משהו מאוד חשוב.
יול ברדוש: יש דבר אחד שלא דיברנו עליו בכלל והוא לא בא לידי ביטוי, אנחנו לא עבדנו על זה כי זה לא היה ה-hard core של מה שאנחנו עושים כאן.
יול ברדוש: תבינו.
יול ברדוש: הבעיה בחוק הזה, וזו דעתי המקצועית בעניין הזה, היא שאין לו שיניים מבחינת האכיפה שלו.
יול ברדוש: יש איזשהו סעיף מעורפל בסוף שמפנה לחוק העונשין, הוא מדבר על איזשהו קנס, שתאמינו לי, הוא מגוחך לחלוטין.
יול ברדוש: אתם תראו את הסכומים – גם כשהם מעודכנים הם מגוחכים.
קריאה: בחדש או בישן?
יול ברדוש: בחוק של 1988.
מירב ישראלי: בחוק המקורי.
יול ברדוש: כן.
יול ברדוש: בסוף יש את הסעיף המפורסם, סעיף העונשין.
יול ברדוש: אני עשיתי ניסוי.
אלכס מילר: רבותי, אני חייב להתקדם.
מירב ישראלי: צריך להכניס את זה גם לדברי ההסבר, הוא צודק – העניין של הסדרה - - -
יול ברדוש: הלכתי לתחנת משטרה ושאלתי את מפקד התחנה - מה יקרה אם מישהו יגיש לך תלונה?
יול ברדוש: הוא התחיל לצחוק.
אלכס מילר: נכנס פה לדברי ההסבר נושא הענישה בעניין אכיפת החוק.
יול ברדוש: לפרוטוקול, אני מבקש לצרף את המסמך שהנחתי – שלא נשכח אותו.
מירב ישראלי: הוא נכנס לתיק.
יול ברדוש: מאה אחוז.
אברהם דואן: אני רוצה להצטרף ליול בנושא של המדריכים הצעירים, ולומר שוב שצריך לוודא שיהיו פרקים שעוסקים בחינוך – בחינוך – שלא מופיעים היום.
אלכס מילר: אני מאשר את הצעת החוק לקריאה ראשונה עם אותן תוספות בדברי ההסבר.
מירב ישראלי: הוספנו – מניעת אלימות.
אלכס מילר: ביקשתי להוסיף לדברי ההסבר שתהיה גם התייחסות לנושא ארגוני המאמנים.
מירב ישראלי: הוספתי את זה.
אלכס מילר: בעניין ההתייעצויות.
מירב ישראלי: גם את משרד החינוך הוספתי לדברי ההסבר בשלב הזה.
אלכס מילר: רבותי, אני מאשר את הצעת החוק לקריאה ראשונה.
אלכס מילר: אני מציע – עד שנגיע לקריאה שנייה ושלישית תנסו להגיע להסדרים ביניכם.
מירב ישראלי: האם יש לכך עלות?
מירב ישראלי: אנחנו אמורים לציין את זה.
יהודית גידלי: משרד האוצר אמר שלא.
מירב ישראלי: גם לגבי הספורט?
יהודית גידלי: גם לגבי הספורט.
שלמה סביה: סליחה, לא שמעתי.
אלכס מילר: מבחינת משרד האוצר, הצעת החוק לא תקציבית.
מירב ישראלי: אנחנו צריכים לציין האם יש עלות.
קריאה: כרגע.
קריאה: כדאי לחכות עם החוק.
שלמה סביה: לא מדויק.
אלכס מילר: רבותי, החוק אושר.
אלכס מילר: רבותי, תבינו, זה בשבילי.
אלכס מילר: זה מתייחס לשאלה האם אני צריך הצבעה של 51 חברי כנסת או לא, זה לא בשבילכם.
אלכס מילר: אם משרד האוצר מצהיר על כך שהצעת החוק תקציבית, צריך 51 חברי כנסת, כל עוד משרד האוצר לא הצהיר על הצעת החוק כתקציבית או עד חמישה מיליון שקלים.
מירב כהן: זה מקובל.
מירב כהן: חשוב לנו רק להגיד שככל שמנגנוני ההסדרה והרישוי ישונו, יהיה צורך בתקנים.
שלמה סביה: יש לזה משמעויות.
מירב ישראלי: כרגע, משרד האוצר הודיע שאין עלות.
אלכס מילר: רבותי, אם אתם רוצים סעיף תקציבי בתוך החוק אתם יכולים להציע אותו, אין בעיה.
אלכס מילר: אני מציע שתנסו להגיע להסדר.
אלכס מילר: כמובן שהכנסת לא מחפשת לחוקק חוקים יותר מאשר אפשר להסדיר את הנושאים האלה ללא חוקים, אז אני מציע שתנסו להגיע תוך תקופה, עד להרכבת ממשלה בכנסת הבאה, להסדר שלא לעשות זאת בחקיקה.
אלכס מילר: אם לא תגיעו להסדר, כמובן שזה יהיה גם בקריאה שנייה ושלישית.
אלכס מילר: רבותי, צהרים טובים.
אלכס מילר: התאריך היום הוא 24.4.2012.
אלכס מילר: רבותי, צהריים טובים.
אלכס מילר: התאריך היום הוא ה-24.4.2012, ב' באייר תשע"ב.
אלכס מילר: ואנחנו פותחים את הישיבה השנייה בסדר היום של ועדת החינוך.
אלכס מילר: הנושא הוא מנגנוני השיפוט של ההתאחדות לכדורגל וההחלטה להעביר ענישה על מכבי פתח תקווה לעונה הבאה, פרוטוקול מספר 600.
אלכס מילר: רבותי, זו הישיבה ה-300 שלי.
אלכס מילר: אנחנו מברכים את חברי הכנסת שנמצאים כאן, את יושב-ראש ועדת הכלכלה חבר הכנסת שאמה הכהן, וכמובן את חבר הכנסת דב חנין, שהם אותם חברי כנסת שמשתתפים בישיבות הקשורות לספורט בישראל.
אלכס מילר: יושבת-ראש שדולת הספורט חברת הכנסת תירוש מתנצלת בפני כל הנוכחים על כך שהיא לא היתה יכולה להגיע בגלל שהיא חלתה קצת.
אלכס מילר: אנחנו מאחלים לה החלמה מהירה.
אלכס מילר: רבותי, אנחנו מתכנסים כאן בעקבות האירוע המאוד אלים שהיה במשחק של מכבי פתח תקווה.
אלכס מילר: החלטתי על הישיבה, ואחר כך אני כבר לא מספיק.
אלכס מילר: אנחנו מחליטים על כינוס ישיבה בנושא אחד ושבוע לאחר מכן כבר יש את האירוע המזעזע במשחק בין בני לוד לבין רמת גן.
אלכס מילר: היה שם באמת משהו מזעזע.
אלכס מילר: אני רק יכול להגיד לכם שהיינו בכנס מאוד גדול בסופשבוע בו היו נוכחים אלף יהודים צעירים ברוסיה.
אלכס מילר: כשישבנו וחיכינו בשדה התעופה למטוס אנחנו שומעים ורואים פתאום בכל כלי התקשורת שלהם באמצע משחק בין ברצלונה לריאל על מה שקרה בין שתי הקבוצות האלה.
אלכס מילר: אלו הפנים של הספורט בישראל בתקשורת הזרה, וכך אנחנו נראים.
אלכס מילר: רבותי, אנחנו הגענו למצב אבסורדי.
אלכס מילר: אנחנו מתכנסים כאן כל שבוע-שבועיים על האירועים האלימים בספורט בישראל.
אלכס מילר: היינו מצפים לפחות מהשחקנים ומאותם האנשים שמנהלים את הקבוצות לשמש דוגמה נאותה לאותם אוהדים קיצונים שהיו מעורבים במקרה האלימות להם היינו עדים.
אלכס מילר: אבל פה אנחנו רואים דוגמאות הפוכות.
אלכס מילר: אנחנו רואים מצב שההורים כבר פוחדים לשלוח את הילדים שלהם לראות את המשחקים.
אלכס מילר: אנחנו מאבדים כאן דור שלם שבמקום להשתלב בספורט, בורח משם, ולא מתעניין בזה.
אלכס מילר: התמונות הזוועתיות שאנחנו רואים מהמגרשים מביאות את הספורט ואת הכדורגל בישראל למצב שזה כבר הופך להיות שדה קרב.
אלכס מילר: והכדורגל הופך לכדורגל רחוב ולא כדורגל ברמה בין-לאומית שהיינו רוצים להיות גאים בו.
אלכס מילר: זה גם קשור לכל אותן החלטות.
אלכס מילר: כאשר מנסים ללכת כל הזמן מסביב ולא מתמקדים בפתרון הבעיה אנחנו עוד נמשיך לראות אירועים מסוג זה.
אלכס מילר: חס וחלילה אנחנו עוד עלולים למצוא את עצמנו בטרגדיה לאומית בסגנון מצרים כאשר אירוע מסוג זה הופך למשהו שהוא בלתי ניתן לשליטה וההמונים מתחילים לרוץ לכיוון המגרש ואנשים נהרגים.
אלכס מילר: אני גם הצעתי בעבר ואמרתי שחייבים להרחיב את מנגנון הענישה וההרתעה מול כל המתפרעים במגרשים, וזה הדבר הראשון.
אלכס מילר: אני חושב שגם אי-אפשר להתעלם מכך שגם השחקנים עצמם חייבים לקחת חלק בכל מה שקשור להיבט ההסברה וההתנהגות.
אלכס מילר: הם אלו שנותנים דוגמה לאוהדים בהיבט ההתנהגותי, והם צריכים לחשוב פעמיים כאשר הם משתמשים באלימות כי שם הענישה צריכה להיות הרבה יותר כבדה.
אלכס מילר: כולם מסתכלים עליהם והם משמשים דוגמה גם לילדים וגם לאוהדים.
אלכס מילר: לא פלא שאנחנו הופכים להיות לחברה מאוד אלימה, ומכל הכיוונים אנחנו רואים את המקרים המזעזעים האלה.
אלכס מילר: יש כאלו שגם מצדיקים.
אלכס מילר: שמענו היום מה קרה בתיאטרון "הקאמרי" כאשר תלמידים התפרעו במהלך הצגת "גטו".
אלכס מילר: פתאום אני שומע מנהל בית ספר יוצא בכל כלי התקשורת ואומר: אין מה לעשות.
אלכס מילר: למה אתם מצפים כאשר הממשלה דוגלת במדיניות של כיבוש במקום התיישבות, כפי שהוא קרא לזה.
אלכס מילר: מנהל בית-הספר מצדיק את מה שהתלמידים עשו שם – זו הדוגמה.
אלכס מילר: אני חושב שכל המערכות שמתעסקות כאן בנוער ובילדים צריכות לקחת אחריות ולקבל החלטות ברורות.
אלכס מילר: לגבי כל מה שקשור במנגנוני שפיטה וכל מה שקשור בהנהלת ההתאחדות - רבותי, אנחנו כינסנו כאן ישיבה בה השתתף גם השופט בדימוס סטרשנוב.
אלכס מילר: אנחנו דיברנו על הדוח שלו ועל יישום הדוח שלו.
אלכס מילר: אני רואה שכל עוד מדובר על המצב, וכאשר אנחנו מתעסקים בעניין הניהול וההנהלה, זה תמיד נמצא איפשהו שם מאחור, ואף אחד לא מתעסק בזה בצורה משמעותית.
אלכס מילר: לא יעלה על הדעת שמקבלים החלטה סביב ההתפרעות שהיתה במשחק א', ואחרי שהכנסת מתכנסת, ערב לפני משנים את ההחלטה הזאת בגלל הלחץ הציבורי.
אלכס מילר: אני חושב שדווקא בעניין הזה חייב להיות ניתוק מכל מה שקשור, ומכל ניגודי העניינים שעלולים לקרות בין כל אלה שמנהלים את הגופים ואת העמותות שקשורות לספורט למנגנוני שיפוט.
אלכס מילר: מנגנוני השיפוט חייבים לפעול לפי התקנונים להשגת הרתעה מול אלו שיש באחריותם ובכוחם, כי אנחנו שמענו בעבר שהקבוצות לא יכולות לשלוט באוהדים.
אלכס מילר: אבל מה העניין פה לפחות מול השחקנים וחברי הנהלת הקבוצות?
אלכס מילר: וגם בעניין האוהדים.
אלכס מילר: גם שם ישנו מידע ברור שמתקבל על כך כי במשחק כך וכך יכולות להיות התפרעויות מצד אותם חוליגנים, והמידע הזה חייב לעבור למשטרה.
אלכס מילר: גם לגבי המשטרה דיברנו כאן לפני כמה שבועות.
אלכס מילר: רבותי, אם לא תתחילו לעצור ולהפעיל מנגנוני הרתעה נמשיך לראות את זה.
אלכס מילר: פשוט לא מפחדים ומצפצפים.
אלכס מילר: הם עושים מה שבראש שלהם.
אלכס מילר: בסופו של דבר, אם תמצאו את עצמכם באיזה אסון לאומי, כולם ישבו כאן ויגידו מה לעשות.
אלכס מילר: רבותי, אם עד עכשיו לא ראינו קבלת החלטות ברורות מצד מנגנונים שאחראים על התחום הזה, אם זה ההתאחדות לכדורגל, אם זה משטרת ישראל, אנחנו נפעל בחקיקה.
אלכס מילר: אני אציע לחברי הכנסת קודם כל לפעול בחקיקה בעניין דוח סטרשנוב.
אלכס מילר: שנית, בישיבה הקודמת דיברתי על החוק בעניין השגת הרתעה בהיבט של הכנסתם של אותם מתפרעים מאחורי הסורגים לפחות לתקופה של כמה ימים.
אלכס מילר: גם בעניין הזה חייבים לפעול.
אלכס מילר: גם בעניין הבדיקה.
אלכס מילר: אני אתייעץ עם חברי הכנסת בעניין הקמת מינהלת הליגה.
אלכס מילר: גם זה עניין שעלה על סדר-יומנו, וגם את העניין הזה אנחנו נבדוק.
אלכס מילר: אני נתבקשתי על-ידי חברי הכנסת לתת להם להתבטא בעניין שלטובתו התכנסנו וזאת לפני שנעביר את זכות הדיבור לכל האורחים.
אלכס מילר: אנחנו נשמע את כולם.
אלכס מילר: אני מברך את השלטון המקומי על כך שהוא התערב בסוגיה הזאת וקיבל החלטות.
אלכס מילר: חבר הכנסת שאמה, בבקשה.
אלכס מילר: אחריו חבר הכנסת דב חנין.
כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש ותודה רבה על זכות הדיבור.
כרמל שאמה-הכהן: כאשר מסתכלים על ההתאחדות לכדורגל לאורך זמן, ובטח בתקופה האחרונה, מבינים שהמערכת היא רקובה, אדוני היושב-ראש.
כרמל שאמה-הכהן: היא לא רק רקובה, אלא היא אפילו מרקיבה, ולא משנה מי יעמוד בראשה.
כרמל שאמה-הכהן: גם אם תשים בראשה את השופט בדימוס אהרון ברק, היא מערכת שתלך לכיוון לא טוב.
כרמל שאמה-הכהן: היא צריכה לעבור שינוי דרסטי.
כרמל שאמה-הכהן: אני מדמה את זה לכך שצריך להביא שופל לנקות את הכול ולבנות מחדש.
כרמל שאמה-הכהן: ניגוד העניינים עליו דיברת הוא שורש המחלה.
כרמל שאמה-הכהן: לא יכול להיות שבית הדין של ההתאחדות שאמור לייצר בסופו של דבר את הענישה, את ההרתעה ואת הסדר, יהיה תלוי.
כרמל שאמה-הכהן: הוא בית דין תלוי, ובית דין תלוי הוא בסוף בית דין תלוש מהמציאות.
כרמל שאמה-הכהן: כל מערכת האכיפה שם, אם זה תביעה ואם זה ייעוץ משפטי, תלויה אחת בשנייה בצורה כזאת, ואני חושב שאין לזה אח ורע.