GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמיר גולדשטיין: יש לזה פתרונות, אנחנו מצאנו פתרון של ז'-ח' בבית נפרד, כמו שיפעת אמרה, כדי לצמצם את החשיפה לילדים גדולים יותר, וגם פדגוגית, אם יש לך בית ספר של הרבה ילדים, אתה יכול ליצור מסלול שמתאים לכל אחד מסוגי התלמידים, מה שלבתי ספר יסודיים יותר קשה לעשות.
אמיר גולדשטיין: אז התשובה היא לא כן או לא, בעיניי התשובה היא שבונים את זה נכון וזה אפשרי.
אלכס מילר: המורים שמלמדים כאן הם רובם מקרית שמונה?
נסים מלכה: רובם מקרית שמונה.
נסים מלכה: יש גם מהסביבה.
אלכס מילר: חוץ מתל חי, יש פה מוסדות להכשרת מורים באזור?
נסים מלכה: יש באוהלו.
אמיר גולדשטיין: מה שמאוד חסר, שמכללת תל חי, אם תהיה לה תעודת הוראה, זה מאוד מאוד יעזור.
אמיר גולדשטיין: כי במכללת תל חי אין את המסלול של תעודת הוראה.
אלכס מילר: על זה עשינו ישיבה.
אלכס מילר: אני אגיד לכם, אם אתם מעוניינים, אנחנו פשוט יצאנו קצת מהמצגת, אבל בנושא הזה עשיתי ישיבה, לפני שבועיים-שלושה, על מכללות שהן מכללות אקדמיות אזוריות, לפתוח מסלולי הוראה.
אלכס מילר: הסיכום כרגע שאפשר לעשות שיתוף פעולה עם המכללה להוראה והתעודה תהיה בעצם עם שני שמות, השם של המוסד, נגיד תל חי, פלוס השם של המכללה להוראה.
אלכס מילר: למועצה להשכלה גבוהה אין שום בעיה, גם משרד החינוך, אנחנו גם דרשנו שזה יהיה בדחיפות.
אלכס מילר: אני לא יודע אם יש פה נציגים של האקדמיה של תל חי, אבל אם כן, אם זה מעניין אותם- - -
אמיר גולדשטיין: יש שיתוף פעולה בין תל חי לאורנים.
אמיר גולדשטיין: אני, ברשותך, אומר שמכללת תל חי היא המכללה הכי צפונית, הכי רחוקה, ראוי שיהיה בה מסלול לתעודת הוראה.
אמיר גולדשטיין: קרית שמונה יכולה מאוד להיבנות מזה שיהיה בה מסלול לתעודת הוראה.
אלכס מילר: אין בעיה, אבל צריך לבנות את זה, כי הרי אתה מבין שהסגל והדיסציפלינות של הלימודים באקדמיה הם שונים לגמרי ממה שמלמדים היום בהוראה, אלה גם אנשים שונים.
אלכס מילר: כל מי שהיום עובד במכללות להכשרת מורים אלה אנשי משרד החינוך, כל מי שבאקדמיה הם אנשים שקשורים למועצה להשכלה גבוהה.
אלכס מילר: אבל אפשר לעשות את זה, רק השאלה אם יש רצון ופוטנציאל.
לאה ארליך: ואם יש לנו רווח, כאנשי חינוך, כמנהלי מוסדות.
לאה ארליך: אם אנחנו בקרית שמונה כבר מחוברים למכללה, המינוף שלנו בקרית שמונה ושל החינוך שאנחנו מחוברים חיבור נוסף, שהסטודנטים האלה שלומדים היום חינוך ימשיכו בשנה השלישית והרביעית שלהם גם לעשות את הכשרת המורים ביישוב, אז אין ספק שזה פוטנציאל ל- - -
אלכס מילר: אני חושב שבאמת תדחפו את זה ויהיה לכם עוד תוספת של מורים שכבר יהיו כאן מתוך קרית שמונה, בלי לעבור דרך מקומות אחרים בארץ.
אלכס מילר: בדרך כלל, כמו שאנחנו מכירים, בגלל החוסר באנשי הוראה וכו' מנסים למשוך אותם כבר בשלבים מתקדמים בלימודים ואז רק כמות קטנה בסופו של דבר חוזרת לעיר.
אלכס מילר: אבל זה כבר עניין של המוסד האקדמי שהוא אוטונומי לכל דבר.
נסים מלכה: השנה, בשנת הלימודים הנוכחית העברנו את כל חטיבות הביניים והתיכונים לקרן רש"י, בניהולם, אנחנו די מרוצים בתהליך הזה.
נסים מלכה: אני חושב שמנהלי בתי הספר והמורים מאוד מרוצים מהמעבר הזה ואני מקווה שגם ההישגים יהיו בהתאם.
נסים מלכה: פיתוח מרכז לגיל הרך, כמרכז העשרה וטיפוח, שפתחנו אותו בשנה שעברה.
נסים מלכה: אנחנו כמובן נבקר שם במקום, נראה את הפעילות אז לא צריך להרחיב על זה עכשיו.
נסים מלכה: מעגלי עבודה בנושא המעברים, בהיבט לימודי, חברתי ורגשי.
נסים מלכה: אולי איזה מנהל בית ספר מהיסודיים יגיד כמה מלים?
אילנה מויאל: מתקיים תהליך שהתחיל כבר בשנה שעברה, של חיבור בין היסודי לתיכון.
אילנה מויאל: פתחנו השנה במעגל שנמשך משנה שעברה בחיבור של כל המקצועות הנלמדים, חיבור של מורים שמלמדים ביסודי ותיכון.
אילנה מויאל: נעשתה תכנית עבודה, נפגשנו שוב לפני כשבועיים בערך, בית ספר תל חי, על מנת להוציא לפועל את התכנית והמפגשים ממשיכים בתוך בתי הספר ובין הרכזים, כשבעצם המטרה היא שהחיבור יהיה יעיל ואחיד בין כל בתי הספר כשבינתיים, כשהחטיבה עדיין לא בבית ספר יסודי, החיבור יהיה נכון, המעבר של התלמידים יהיה בצורה טובה ויעילה.
לאה ארליך: החלק הזה של מעגלי עבודה בעצם עושה את החיבור של החלקים השונים במערכת.
לאה ארליך: אם אנחנו נצרף לזה את האקדמיה במקום הזה של הכשרת מורים, אני חושבת שזה יהיה החלק הנוסף מלמעלה.
אלכס מילר: כן, ואל תשכחו שאת ההתנסות שלהם בדרך כלל הם עושים בבתי הספר הקרובים למקום המגורים.
אלכס מילר: זאת אומרת אם הם לומדים במקום אחר, הם עושים את זה שם.
נסים מלכה: בכלל את כל הסטאג' שלהם הם עושים במערכת החינוך.
תמי לוי: אני אוסיף עוד משפט בנושא מעגלי עבודה, אנחנו עושים שלוש פעמים בשנה 'עיר לומדת'.
תמי לוי: בימי שישי, כשזה חדר מורים לומד.
תמי לוי: שלוש פעמים בשנה כל העיר, כל מערכת החינוך, מורים, מנהלים, פיקוח, משרד החינוך, מדריכים, שירות פסיכולוגי, יועצים, נפגשים בבית ספר מסוים ועובדים סביב מעגלי העבודה, כל מורות האנגלית יושבות יחד, כל היועצים יושבים יחד, גננות חובה עם מורות א', ומדברים על תהליך המעבר, הן בהיבט הלימודי, הרגשי והחברתי.
אלכס מילר: יש תמריץ למורים כאן בקרית שמונה, מבחינת המדינה?
אמיר גולדשטיין: לא, למורים ותיקים יש קידום והשתתפות ב- - - למורים החדשים אין את זה.
לאה ארליך: אבל יש תמריץ לאזרחי קרית שמונה.
אלכס מילר: כן, אבל הטבת מס למשכורת שמקבל מורה מתחיל, אני מבין שהם אפילו לא מגיעים לדרגת מס.
נסים מלכה: הנה, יושב ראש הסתדרות המורים פה.
יוסי קורן: תשמע, יש בזה אבסורד, ואני מברך אותך שהגעת לפה, שאם ידוע לך, כל הזמן קרית שמונה הייתה מהראשונים באזור התמריצים, מאחר והמדינה הרחיבה לעוד ערים כמו טבריה, עכו, אז המכלול גדל והתקציבים התפרשו יותר ואז יצא השצף של הסיעה של הערבים שטענו שכאילו זה קיפוח ואז בית המשפט פסק שכל המורים שעד שנת 2000, הם נשארים בתוך העסק הזה, והמורים החדשים כרגע לא בתוך התמריצים.
יוסי קורן: פה יצרו איזה שהוא עוול, שבעצם יש לנו מורים חדשים בקרית שמונה, שזה היסוד של הכניסה לתמריצים, וההרחבה הזאת לקחה עוד תקציבים ואז נכנסו לבעיה.
יוסי קורן: אני חושב שזה אבסורד, בלי בכיינות, אבל זה יישוב ספר אמיתי, זה מקום שהיה צריך להיות בו תמריצים והמורים החדשים שלנו לא יכולים להיכלל בתחום הזה בעקבות הבג"צ של הערבים.
נסים מלכה: במסגרת שיתוף הפעולה שאנחנו עושים בהרבה תחומים עם מכללת תל חי וקרית שמונה, אז גם תחום נוסף שהכנסנו אותו השנה, לימוד אנגלית בשיתוף מכללת תל חי ועם תקציב של הרווחה החינוכית במשרד החינוך, וזה מצליח מאוד וגם רואים את התוצאות הטובות של שיתוף הפעולה הזה בלימוד אנגלית.
נסים מלכה: אנחנו רוצים השנה לשדרג את מוזיאון קרית שמונה.
נסים מלכה: אנחנו מתחילים לתעד את כל סיפורי המייסדים של העיר, מבחינת העיר הנגלית לעין.
נסים מלכה: נכנסו לזה גם משרד ראש הממשלה, יד בן צבי יחד עם בית ספר דנציגר, שהם מובילים את זה והייתי רוצה שאמיר יגיד כמה משפטים על זה.
אמיר גולדשטיין: אנחנו חושבים שהתלמידים בקרית שמונה צריכים לגדול עם גאווה מאוד מאוד גדולה על דור המייסדים שייסד את המקום הזה, אנחנו חושבים שבהיסטוריוגרפיה הישראלית מדברים הרבה על העלייה הראשונה, העלייה השנייה והעלייה השלישית והדור שהקים בשנות ה-50 בעלייה הגדולה את הגליל והנגב ואת כל העיירות בעצם לא קיבל שום הוקרה.
אמיר גולדשטיין: הרעיון הוא שהילדים הולכים היום לבתים של הוותיקים בעיר, מראיינים אותם, מתעדים אותם, סורקים תמונות שלהם ויחד אנחנו בתהליך כשהמטרה לבנות פה מוזיאון שיבקרו בו אנשים מכל הארץ וישמעו את הסיפור של קרית שמונה מתוך סיפור של גאווה על עיר שיצרה שורשים בתוך הגליל, למרות כל התנאים הקשים, הביטחוניים, המרחק הגיאוגרפי והקשיים הכלכליים, ליצור איזה שהוא סיפור של גאווה מקומית, גם לקרית שמונה וגם לכל מי שהיה חלק מהעלייה הגדולה למדינת ישראל.
נסים מלכה: פרויקט נוסף שהתחלנו אותו בקרית שמונה זה עיר שרה ומנגנת.
נסים מלכה: מעבר למה שנעשה במערכת הלימודים, אנחנו רוצים לפתח את הנושא של השירה ושל הנגינה ולכך משרד החינוך במחוז הצפון הקצה 58 שעות.
אלכס מילר: זאת אומרת אתם בפיילוט של משרד החינוך בעניין של לימודי המוזיקה.
נסים מלכה: זה לא פיילוט, זו יוזמה שלנו.
אלכס מילר: לא, יש 33, משהו כזה, ערים שנמצאות בתוך הפרויקט של משרד החינוך, על תוספת בעניין של כלי נגינה.
נסים מלכה: אנחנו לא.
נסים מלכה: זו יוזמה עירונית.
תמי לוי: זו יוזמה עירונית, קיבלנו שעות מחוז בשביל לקיים אותה.
נסים מלכה: אנחנו לא בפיילוט, נשמח מאוד להיות בפיילוט.
נסים מלכה: לא ידענו על זה בכלל.
אלכס מילר: מי ממשרד החינוך כאן?
אלכס מילר: אתם יודעים על מה אני מדבר, נכון?
יעקב שבות: פה זה לא בפיילוט, אלה שעות שקיבלו במיוחד לטובת ה- - -
אלכס מילר: והם יכולים להיכנס לזה?
יעקב שבות: אפשר לבדוק.
אלכס מילר: אם אתם רוצים, אתם בפנים.
נסים מלכה: אז אנחנו בפנים.
אלכס מילר: אתם תהיו בפנים.
אלכס מילר: המלצה תהיה, השר יתחשב בהמלצתנו.
נסים מלכה: בשנה שעברה השר לביטחון פנים הכניס את קרית שמונה לפרויקט של עיר ללא אלימות.
נסים מלכה: אחרי כל כך הרבה בקשות ותחינות סוף סוף השר נענה בהשפעה של דר' בוריס שהשר יכניס גם את קרית שמונה, נכנסנו, התחלנו השנה, עשינו כבר את ההשקה של תחילת התכנית, זה ברור שזה יתרום לנו.
נסים מלכה: אותו דבר גם תכנית הלאומית לטיפול בילדים ונוער בסיכון ומצוקה, גם זה אחרי הרבה זמן שאנחנו מבקשים להיות בתוכה, סוף סוף נענה שר הרווחה, בהחלטת ממשלה שהוא הביא הוא הכניס גם את קרית שמונה בתוך זה, באשכול 5.
נסים מלכה: אנחנו היינו כל הזמן באשכול 5 אז לא נכנסנו לתכנית, הוא במיוחד הכניס את קרית שמונה ואנחנו השנה נכנסים גם לתכנית הזאת, שהיא חשובה לנו כעיר.
נסים מלכה: בשעה טובה בית ספר רננים גם כן נכנס לתכנית הלאומית לתקשוב של בתי ספר, כל בתי הספר נכנסו לתכנית.
נסים מלכה: בית ספר רננים זה בית ספר לחינוך מיוחד, גם הוא נכנס לתכנית ואתמול חילקנו את המחשבים למורים וראינו שכבר הכול מותקן בכיתות, הלוחות החכמים, כל מה שצריך כדי שבית הספר גם לחינוך מיוחד יוכל להשתלב בתכנית.
נסים מלכה: אותו דבר בית ספר ברנקו וייס.
מאירה שנק: בית הספר קיים זו שנה עשירית בעיר ביוזמה של הרשות ביחד עם משרד החינוך ומכון ברנקו וייס.
מאירה שנק: בית הספר קולט אליו תלמידים שלא מצאו את עצמם במסגרות התיכוניות בעיר ומחוץ לעיר.
מאירה שנק: כיום מגיעים לבית הספר תלמידים מכל האזור, מכל המועצות בסביבה, ממועצה אזורית מבואות חרמון עד למושבים הדרומיים שלה, לאזור אמנון, ומההר כולל ראש פינה, חצור, עד למעלה למטולה וגליל עליון.
מאירה שנק: המטרה של בית הספר באמת להכניס את התלמידים גם מבחינה התנהגותית וגם מבחינה לימודית, להוביל אותם לבגרויות.
מאירה שנק: כ-30% מתלמידי בית הספר בשנה שעברה יצאו עם בגרות מלאה והיתר נמצאים מעל 10 יחידות בגרות באיזה שהוא מסלול והעדות החזקה ביותר היא בנתוני הגיוס של בני הנוער והליכה ליחידות הקרביות יותר מבחינת הלוחמה.
מאירה שנק: בית הספר מונה היום 100 תלמידים.
תמי לוי: והם נכנסו השנה לעוז לתמורה.
נסים מלכה: אני רוצה לומר שבית ספר רננים קולט תלמידים מכמעט 32 יישובים, ערבים, דרוזים, יהודים, כולם לומדים במסגרת אחת.
נסים מלכה: המתנ"סים – כמו שפתחתי ואמרנו שרשת המתנ"סים בעיר עכשיו נמצאת בסיום הליך הפירוק, הסדר הנושים אושר בבית המשפט, אנחנו הולכים בשלבים עכשיו, אנחנו נמצאים בשלב השני, אני מקווה שעד פסח נגמור את כל השלבים.
נסים מלכה: בעיר פועל עד אז, ומאז לא שהפסקנו את הפעילות, עובד שמתכלל את כל הפעילות מטעם החברה למתנ"סים כדי להכין את זה לקראת הפעלת הרשת מחדש.
נסים מלכה: וכמובן יש לנו את יחידת הנוער העירונית שהיא כבר פעילה, יש לנו את מחלקת הספורט שכבר פעילה, יש לנו את תכנית 'מוטב יחדיו' שכבר פעלה וארגון המגזר השלישי שפועלים יחד.
אלכס מילר: טוב, לפחות קבוצת הכדורגל שלכם הצליחה לא רע.
תמי לוי: העניין הוא לא רק קבוצת הכדורגל, יש לנו בית ספר לכדורגל בעיר, משתתפים שם 500 ילדים- - -
אלכס מילר: בתור אהוד בית"ר אני רק יכול לקנא, עם המצב של הקבוצה.
כפיר מעוז: בכמה מלים, העניין זה להכין היום את התשתית לקראת הפתיחה מחדש של הרשת עוד מעט.
כפיר מעוז: בעצם כל תחומי הפעילות פועלים היום, יש היום שני מבנים שעדיין לא עובדים אבל הפעילות מתקיימת במקומות אחרים.
נסים מלכה: פעילות קיימת במבנים סגורים.
כפיר מעוז: תיכף ראש העיר יציג את פעילות יחידת הנוער ונוכל גם להתרשם מהדברים שקורים.
נסים מלכה: יש לנו גם קשר, אנחנו עובדים היום עם כל 15 הרשויות, ואנחנו עוסקים היום, כל 15 הרשויות של גליל מזרחי, בכל מה שקשור גם בנושא החינוך, גם נושא תרבות, ביחד פעילות משותפת, ובנוסף לזה יש לנו גם פעילות נוספת שאנחנו עושים אותה יחד עם מועצה אזורית גליל עליון.
נסים מלכה: יחידת הנוער, בבקשה.
כפיר מעוז: אנחנו יכולים לראות כאן את העלייה.
כפיר מעוז: יחידת הנוער עובדת במתכונת הזאת בשיתוף קרן רש"י יעדים לצפון, יחד עם מגבית קנדה, בהובלה של העירייה בשנתיים האחרונות.
כפיר מעוז: אנחנו יכולים לראות את ההישגים, גם ב-2010-11, גם ב-2011-12.
כפיר מעוז: יש לנו עלייה מתמדת בבני הנוער הפעילים.
כפיר מעוז: אנחנו יכולים לראות את כל התחומים שעובדים, מתנועות הנוער שזה משהו שאנחנו מאוד משקיעים בו, ואם אנחנו מדברים על מה חסר לנו, אז זו באמת התייחסות ממשלתית לעניין של תנועות הנוער כאן בעיר, כי כל התקצוב מגיע מהתקציב העירוני.
נסים מלכה: בכל הארץ אין התייחסות.
כפיר מעוז: אני יודע לדבר על עצמנו, אבל זה משהו שהוא קריטי ואנחנו משקיעים היום הרבה מהתקציב העירוני בתנועות הנוער.
כפיר מעוז: ארגוני הנוער השונים, המגזר השלישי, מעמותות דרך ארגונים אחרים, מועצות נוער, שבכוונה זה מועצות ולא מועצת נוער, כי יש גם מועצות בית ספריות וגם מועצת נוער עירונית.
כפיר מעוז: התנדבות, ראש העיר דיבר קודם על העניין של ההתנדבות, זה שיתוף פעולה בין הפורמלי לבלתי פורמלי והעניין של הטיפול, שאנחנו מאוד שמחים לראות את העלייה, בדרך כלל אומרים שרוצים לראות ירידה בעניין של הטיפול, אבל אנחנו יודעים שיש צורך ואנחנו שמחים שבני הנוער היום חשופים למענים שיש ויודעים לצרוך אותו.
אלכס מילר: איזה תנועות יש פה?
כפיר מעוז: יש כאן את הצופים, את בני עקיבא ואת הנוער העובד ותנועת נוער מקומית מאוד גדולה.
כפיר מעוז: בקיצור, כל התקציב של תנועות הנוער ברמת הפעילות, אני לא מדבר על קומונר כזה או אחר, או שי"נשי"נים שמגיעים, שגם שם אנחנו משתתפים, כל המימון של הפעילות הוא מהתקציב העירוני.
אלכס מילר: אבל תנועות הנוער, כמו שאמרת, בני עקיבא, צופים, נוער עובד, מקבלים תקצוב ממשרד החינוך.
כפיר מעוז: הם מממנים את המטות שלהם, לא מגיע כמעט תקציב לעיר, גם המבנים, גם הסבסוד של הפעילות, זה תקציב עירוני.
נסים מלכה: אבל היות ששמנו בעדיפות את הנושא של הנוער, לכן גם עיריית קרית שמונה לקחה נתח מהתקציב שלה ושמה במקום הזה.
נסים מלכה: לכן זו סיבה שאנחנו רואים את התוצאות גם בגיוס, רואים את התוצאות ב- - - זה משפיע על כל מה שקורה בעיר.
כפיר מעוז: כולל שיפוץ, בשנה האחרונה כל המבנים שופצו והוקצו מבנים חדשים.
כפיר מעוז: יחידות הנוער, זה כל מיני שותפויות.
כפיר מעוז: דיברתי קודם על ארגונים, אז יש לנו גם עמותת תפוח ומרכז ידע לחינוך טכנולוגי ותיאטרון, 'מוטב יחדיו' דיברנו, על עבודה בשכונות.
כפיר מעוז: בכלל כל התפיסה היא עבודה בשכונות ובעצם מתנ"ס בלי קירות.
כפיר מעוז: כנפיים של קרמבו.
כפיר מעוז: לא נתעכב על כל אחד, אבל זה מראה על המגוון הרחב של הארגונים שעובדים בעיר ועם כולם אנחנו בשיתוף פעולה מצוין.
נסים מלכה: אפשר להדליק את האורות.
אלכס מילר: יפה מאוד.
אלכס מילר: יש עוד מישהו שרוצה להוסיף על המצגת לפני שאנחנו מתקדמים לסיור?
אלכס מילר: אני יכול להגיד לכם באופן כללי בקשר לנושא של תנועות הנוער, אני יודע שבמסגרת האישור של הממשלה בעניין של המלצות ועדת טרכטנברג, אכן יש סוגיה של תוספת משמעותית מאוד לתקציב של תנועות הנוער.
אלכס מילר: כמובן שהחלוקה תהיה בכפוף לאותם קריטריונים ופרמטרים שקיימים, אבל התקציב של התנועות, מהשיחה האחרונה שלי עם שר החינוך, הולך לגדול בצורה מאוד משמעותית.
אלכס מילר: זה יהיה חלק מהפעילות שלנו במושב הקיץ בכנסת, כנראה שזה הולך להגיע.
כפיר מעוז: אז חשוב מאוד לשים לב בעניין הזה שלא יהיה עוד תקציב ברמה תנועתית, אלא לראות איך באמת התקציב מגיע לרמת הילד בשטח.
אלכס מילר: קודם כל בסוגיה הזאת אתם מוזמנים לוועדה, מוזמנים להגיע ולהביע את עמדתכם.
נסים מלכה: תודיע לנו, אנחנו נגיע.
אלכס מילר: כן, נראה מה אפשר לעשות בנושא הזה.
רבקה וידר: תעקבו אחרי האתר של הוועדה, אם יש נושאים שבכלל מעניינים אתכם.
רבקה וידר: אנחנו לא תמיד יודעים להזמין אתכם, אבל יש אתר ומופיע כל שבוע סדר היום של הוועדה.
אלכס מילר: זה בעניין של תנועות הנוער.
בוריס סליגובסקי: תנועות הנוער זה ברור שזה מעניין אותנו, אז תרשמו שאם תהיה ועדה שאנחנו כן נגיע ונציג את הדברים שם.
בוריס סליגובסקי: אנחנו בסוף העולם, בוא נגיד ככה, זה לא במרכז הארץ.
טליה אברבוך: רק גיאוגרפית בסוף העולם.
אלכס מילר: גם בעניין של הפרויקט, אני גם אשוחח עם השר, על ההצטרפות של קרית שמונה לפרויקט של כלי הנגינה, תוספת שעות וכו'.
אלכס מילר: אני חושב שגם לא תהיה שום בעיה אם תהיה תכנית מסודרת של תל חי, של האקדמיה, בעניין של המורים ופתיחת מסלול הוראה.
אלכס מילר: אם יהיה צורך לזרז אם תהיה תכנית מוכנה, אנחנו גם נזרז את זה, זו לא בעיה, רק שיכינו משהו.
אלכס מילר: גם בשאר הדברים, אנחנו יודעים לעזור כשצריך, כמובן כפוף למה שאנחנו יכולים, לא בכול ולא תמיד, אבל במידה שיש אפשרות אנחנו נעשה.
אלכס מילר: אני מקווה מאוד שכל הסוגיה של המתנ"ס והפעילות התרבותית בקרית שמונה תיפתר ואנחנו לא נהיה עוד פעם מתכנסים בוועדה על כל אותן הסוגיות שהיו בעבר.
אלכס מילר: זה חשוב מאוד שהממשלה תבוא ותקדם פתרון במהרה.
אלכס מילר: בשאר הפרויקטים אין שום בעיה, אני חושב שדווקא פה, בעניין של אותם פרויקטי ניסוי שמשרד החינוך עושה, מן הראוי שקרית שמונה תהיה חלק מכל אותם הפרויקטים והפיילוטים שעושים ברחבי הארץ.
אלכס מילר: מגיע לכם, קצת יותר אולי מכל השאר.
אלכס מילר: אז אני חושב שדווקא בעניין הזה אנחנו נוכל במידה שיהיו בקשות ופניות ורצון להשתתף בפרויקטים כאלה ואחרים, תעבירו לנו, אנחנו נתייעץ עם משרד החינוך וננסה לסייע.
אלכס מילר: זה באופן כללי, כמובן שאחרי הסיור אנחנו נוכל לראות דברים נוספים שניתן יהיה להכניס אותם לסיכום הישיבה.
נסים מלכה: חבר הכנסת מילר, אני רוצה להעניק לך תמונה, זו תמונה שכוללת את כל מערכת החינוך של קרית שמונה שמרוכזים, הכול ביחד, על כל הפעילות שלך ומה שאתה עושה, מה שעשית ומה שתעשה.
נסים מלכה: גם בעתיד תמשיך להיות השגריר שלנו בכל מקום.
אלכס מילר: סיור במרכז לגיל הרך
לילך סויסה: ---כל גן מגיע אלינו לשש תכניות, ארבע תכניות בנושאים שונים של מדע וטכנולוגיה, או תכנית של הורים וילדים שמתחילה אחר הצהריים וחושפת גם את ההורים למה שמתרחש כאן, וטיול שהוא מסכם את כל הפעילות והילדים רואים באופן מוחשי, בחוץ, בטבע, בסביבה, את הדברים שאותם הם למדו כאן.
לילך סויסה: אלה החדרים שלנו.
קריאה: תראו מה זה, כל כך הרבה אנשים באו לראות איך אתם הולכים על הגשר.
לילך סויסה: התכנית שגני טרום החובה מקבלים היא תכנית בנושא של גשר.
לילך סויסה: פה הם רואים הצגה, יש לנו שתי דמויות, שמחה ויגונה, שהן שתי דמויות שהילדים נפגשים בהן כל פעם שהם מגיעים לכאן, הן מעלות בעיות.
לילך סויסה: בגשר הגיעו לצוק, הן רוצות לעבור והן לא יודעות איך לעבור ואז הילדים בחדרים השונים לומדים במגוון של תחומים איך לעבוד עם גשר.
לילך סויסה: פה למשל הם לומדים צעד בשיווי משקל של גשר, מוטוריקה גסה, ללכת על גשר בעצם.
לילך סויסה: ככה זה עובר בחדרים, אנחנו נראה עוד חדרים ותראו כל מיני תחומים.
תמי לוי: הם בנו את הגשר, זה מה שחשוב.
תמי לוי: זה תהליך של חשיבה.
לילך סויסה: בחדר הזה הילדים מקבלים דגמים כשבכל דגם יש בעיה אחרת שהפתרון שלה הוא גשר ואז הם מקבלים כל מיני חומרים ופה כמובן אנחנו מצמצמים את ה- - - והם צריכים לבחור את החומרים ולבנות מהם גשרים לפי הבעיה שהם נתקלו בה.
לילך סויסה: יש פה כל מיני סוגים של גשר.
לילך סויסה: יש פה גשר מעל מים שהם בנו, שם אתם תוכלו לראות גשר נפתח, הם גם רואים פה את הגשרים ובכל נושא הם רואים את התמונות באופן מוחשי ומקבלים הסברים.
לילך סויסה: בחדר הזה, למשל, יש בובה שמסבירה.
לילך סויסה: יש גשר שמגיע והם רודפים אחריו ואחר כך הגשר הזה מתחיל להתפרק- - -
נסים מלכה: איפה הנסיכה?
ילדים: בארמון.
קריאה: מה בנינו לנסיך כדי שהוא יגיע לנסיכה?
לילך סויסה: מכיוון שאנחנו עוסקים בגשרים בנינו גם פארק חבלים בחוץ מאוד נחמד, אבל היום היה גשם אז נכנסנו.
לילך סויסה: אנחנו מכניסים את הילדים פנימה, אבל אתם יכולים לראות את השאר בחוץ.
לילך סויסה: שוב, החלק המוטורי, מוטוריקה עדינה, מוטוריקה גסה, הם עוברים על הגשר בכל מיני צורות.
לילך סויסה: ילדים שהם יכולים, אנחנו מעלים את דרגות הקושי, כדי שיתפתחו יותר.
לילך סויסה: אלה דברים שהם בונים, זאת אומרת הם מקבלים את הכול מפורק, הם בונים את הגשר שלהם ואחר כך הם גם לומדים ללכת עליו.
לילך סויסה: יש מזרנים, הכול בטוח, הכול מוגן.
לילך סויסה: הגל הראשון שמגיע בבוקר אוכל כאן ארוחת בוקר, אתם יכולים לראות את השולחנות שקיבלנו.
לילך סויסה: באותם החדרים אחר הצהריים יש פה פעילות של הורים וילדים, כשהפעילות היא פעילות משותפת.
לילך סויסה: אחר הצהריים יש לנו בעצם מגיל שנה ועד גיל שש-שבע פעילויות בתחומים שונים, גם מדעים, חיות שיש לנו פה אחר הצהריים, יצירה, הכול כמובן מותאם ומחולק לגילאים ועובד על הגשר הורה-ילד כדי לקבל פנאי איכותי יותר, טוב יותר וגם מלמד יותר.
תמי לוי: להבדיל ממתנ"ס כאן הפעילות זה הורה-ילד.
לילך סויסה: פה אנחנו ניכנס תיכף ונראה, יש לנו כאן משחקייה.
לילך סויסה: אני אסביר לפני שניכנס.
לילך סויסה: המשחקייה היא מסגרת לילדים.
לילך סויסה: זו מסגרת בוקר של פעמיים בשבוע לילדים שלא נמצאים במסגרת חינוכית, ילדים מגילאי שנה עד שלוש, שלא הולכים למסגרת חינוכית ובמקום זה הם מגיעים עם ההורים, או סבא וסבתא, פעמיים בשבוע ומקבלים פה פעילות.
לילך סויסה: בתוך המשחקייה יש לנו מדריכה ויש לנו פסיכולוג, זאת אומרת שיש פה גם מוטיבים של איתור מאוד מוקדם, אם הילדים מתקשים בדברים מסוימים אז הפסיכולוג כבר יכול לראות את זה, אנחנו יכולים להפנות למקומות המתאימים, או להעביר ליחידה להתפתחות הילד לטיפול.
לילך סויסה: זה בעצם היתרון הגדול, שכל השירותים נמצאים תחת קורת גג אחת.
לילך סויסה: אנחנו נפתח ותוכלו לראות.
לילך סויסה: זה הפסיכולוג.
לילך סויסה: אתה רוצה להגיד כמה מלים על התכנית שלנו?
פסיכולוג: קודם כל אנחנו מאוד שמחים שבאתם לבקר פה.
פסיכולוג: יש לנו משחקייה שפתוחה פעמיים בשבוע בשעות הבוקר, שמיועדת להורים יחד עם ילדים, כשהילדים עדיין לא במסגרות, ילדים עד גיל שלוש.
פסיכולוג: הם מגיעים לפה וזו גם הזדמנות למפגש חברתי, גם בין ההורים, גם בין הילדים.
פסיכולוג: אנחנו גם מזמינים אותם, אם יש להם כל מיני שאלות לגבי התפתחות של ילדים, כל מיני התלבטויות לגבי הורות, אז יש להם הזדמנות לבוא ולשאול.
פסיכולוג: אנחנו גם עושים הפעלות, סיפורים, שירים לילדים, שהכול אלה דברים שמקדימים את הכניסה למסגרת החינוכית.
בוריס סליגובסקי: כמה עובדים יש כאן?
לילך סויסה: יש הרבה מאוד עובדים, אבל זה משולב.
נסים מלכה: כולם בחלקיות.
לילך סויסה: כן, חלקיות משרה וזה גם משולב בין יעדים, בין הרשות, שיתופי פעולה.
לילך סויסה: יש פה המון עובדים.
בוריס סליגובסקי: הכול בטוח?
לילך סויסה: הכול נבדק.
לילך סויסה: בעניין של בטיחות הכול נבדק.
תמי לוי: ---בטרום חובה אנחנו נותנים את זה תוספתי, אלה פסיכולוגים בטרום חובה.
לילך סויסה: והם בעצם עושים איתור מוקדם כבר בטרום חובה, אז ילדים שמאותרים עם קשיים מאוד מאוד מיוחדים ואנחנו לא יכולים לתת להם מענים בתוך הגנים, מגיעים לוועדת שילוב או ועדת השמה לחינוך המיוחד.
בוריס סליגובסקי: קודם כל בואו נציג, חבר הכנסת אלכס מילר הוא יושב ראש ועדת החינוך בכנסת.
רותי קלוורי: אני רותי, מנהלת מתי"א, מטעם משרד החינוך ואנחנו פה בוועדת שילוב לקביעת זכאות של ילדים לקראת השנה הבאה.
לילך סויסה: ---התפתחות הילד, שהיא יחידה אזורית, רחל היא מנהלת היחידה.
רחל: היחידה להתפתחות הילד היא עמותה שנותנת שירותים לכלל האזור וקרית שמונה, גליל עליון, רמת הגולן וכל היישובים הצפוניים, כאשר רוב הילדים המטופלים הם תושבי קרית שמונה, למעלה מ-60% הם מקרית שמונה.
רחל: השנה, ב-2011, נתנו טיפולים ל-560 ילדים ונעשו למעלה מ-8,000 טיפולים כאן ביחידה.
רחל: אנחנו מטפלים כאן בריפוי ועיסוק, קלינאי תקשורת, טיפולים רגשיים, דרמה תרפיה, טיפול באמנות, טיפול בתנועה, מוזיקה, יש לנו כאן פיזיותרפיה, אנחנו מטפלים כאן בילדים עם אוטיזם, ילדים עם לקויות למידה, ילדים עם איחור התפתחותי משמעותי.
רחל: ליחידה יש גם מעון שיקומי שמטפל בילדים מורכבי התפתחות מגיל לידה ועד שלוש שנים.
רחל: יש פה רופאי התפתחותי ונוירולוג ילדים שמגיע כל שבוע.
לילך סויסה: הילדים לא צריכים לצאת ולנסוע לערים אחרות, הם יכולים לקבל כאן את כל השירותים.
רחל: יש לנו גם פסיכולוגית התפתחותית שמאבחנת את הילדים.
לילך סויסה: מעבר לזה כמובן יש שיתופי פעולה בין כל מי שיושב תחת הבניין, למשל בתחום של העשרה וטיפול ביחידה להתפתחות הילד יש לנו קבוצות שעובדות בצד השני אחר הצהריים וילדים שמטופלים כאן, יש לנו שתי קבוצות של ילדים אוטיסטים ושתי קבוצות של ילדים עם סרבול מוטורי, שמגיעים לכאן בנוסף לטיפול שהם מקבלים בבוקר, הם מגיעים לכאן אחר הצהריים עם בני המשפחה שלהם ברמה של העשרה, של כיף, של חוויה, אבל בעצם מקבלים חיזוק לטיפול שהם מקבלים פה בבוקר.
לילך סויסה: זה יחד עם ההורים, כך גם ההורים מקבלים כלים ויכולים להמשיך את הדברים בבית.
לילך סויסה: יש כאן חדר פנוי שנוכל רק להציץ?
לילך סויסה: בואו, אנחנו נראה לכם חדר אחד.
לילך סויסה: הוא מצויד ומאובזר יפה.
רחל: החדרים פה גדולים, מצוידים, מאובזרים.
אלכס מילר: זה מושקע מאוד, כל הכבוד.
אלכס מילר: סיור בבית ספר לחינוך מיוחד רננים
אורנה קונקול: ברוכים הבאים לבית ספר רננים.
אורנה קונקול: בית ספר רננים הוא בית ספר לחינוך מיוחד, לתלמידים עם פיגור שכלי, מגיל 6 עד גיל 21.
אורנה קונקול: בית הספר הקודם שהיה כאן נפגע מקטיושה במלחמת לבנון השנייה, ב-2006, נהרס לגמרי ונבנה בהתאמה לצרכים המיוחדים של התלמידים כאן.
אורנה קונקול: המבנה הקודם, אתם רואים אותו שם בתמונה, אנחנו שומרים גם על הישן, אתם רואים שהוא היה מבנה דו קומתי ולא היה מותאם לתלמידים עם צרכים מיוחדים והפעם בנינו את המבנה כמו שאנחנו יכולים לחלום עליו וכמו שהתגייסו משרד החינוך והעירייה וקרנות נוספות לבנות אותו.
אורנה קונקול: מה זה בית הספר הזה?
אורנה קונקול: אתם יכולים לראות שאנחנו בית ספר לילדים-מיוחדים מיוחדים, שרואים את עצמם תורמים ורואים את עצמם לא נזקקי חסד ולא כאלה שיום המעשים הטובים עושים אצלם, אלא כתורמים לקהילה, כשווים, כמשמעותיים, כיכולים אחר כך להיות בוגרים שהם חלק מהקהילה ולא נזקקים לשירותים של הקהילה, ועל זה אנחנו עובדים כאן בכל בית הספר.
אורנה קונקול: אנחנו נסייר בבית הספר על פי הלוחות שאתם רואים לכל אורך הדרך.
אורנה קונקול: מה שאתם רואים כאן, לדוגמה, זה אנחנו באני מאמין שלנו רוצים לחפש את החוזקות של התלמידים, במה הם חזקים, אפילו חזקים יותר מתלמידים רגילים בני גילם, ולחזק את הדבר הזה כדי שהביטחון העצמי שלהם והיכולת שלהם להציג את עצמם תהיה הרבה יותר גדולה.
אורנה קונקול: את שתי התמונות האלה, למשל, ציירו תלמידים בלי ידיים, תלמידים שאין להם ידיים, בכל מיני איברי גוף, במה שיש להם בגדם ביד וכו'.
אורנה קונקול: את הציור הזה שהוא העתקה צייר ילד לקוי ראייה.
אורנה קונקול: שימו לב, אנחנו מנסים ממש ובמקום שבו אין להם את הכוח יש להם את החוזק הכי גדול.
אורנה קונקול: המטרה של בית הספר למצוא בכל התחומים האפשריים את החוזקות של התלמידים ואת זה אתם תראו גם בהמשך.
אורנה קונקול: פה אנחנו רואים חוג צילום שבמסגרת חוגי קרב, במימון מלא של העירייה את חוגי קרב לבית הספר.
אורנה קונקול: בחרנו חוג צילום, בעזרת חוג צילום התלמידים שלנו נחשפים למדיה הדיגיטלית, לעבודה עם מחשב וגם לנושא של 'השכונה שלי', שהוא נושא של היכרות עם השכונה, תרומה לשכונה וכו'.
אורנה קונקול: ביחד אנחנו משיגים את המטרות גם בנושא הלימודי וגם בנושא של הקשר עם הקהילה, שזה דבר שאנחנו מאוד מאוד מנסים לחזק אותו.
אורנה קונקול: מולכם ספרייה.
אורנה קונקול: הספרייה של בית ספר רננים היא ספרייה מיוחדת.
אורנה קונקול: רוב התלמידים של בית ספר רננים אינם קוראים וכותבים ולמרות זאת הם חייבים שתהיה להם ספרייה בבית הספר, גם כדי להיחשף לכל אוצרות התרבות של בית הספר וגם כי אנחנו מוצאים להם את הדרכים המיוחדות כדי שהם יוכלו להשתמש בספר.