GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיל אליאס: זה שישב לידי אמר שיש בעיה עם שיטת הרישום, יש בנתניה רחוב ששינו את הרחוב בשביל שהוא יתאים לשיטת הרישום שלהם וקראו לזה אזור א', בגלל שהם משלמים יותר ארנונה וכל הדברים האלה.
גיל אליאס: את האמת, אני יודע שאנחנו עושים סתם עוד דיון בשביל לשרוף עוד זמן, כל אחד יעשה את מה שהוא רוצה כי כל אחד שומר כאן - - -
אלכס מילר: אל תהייה פסימי כל כך אדוני, אני תמיד אופטימי.
נסים זאב: אתה משתתף בדיון לעלות רעיון.
גיל אליאס: אני מעלה רעיון והרעיון שאני מציע, הבעיה היא ביניכם.
גיל אליאס: יש כאן בעיה ביניכם וכל עוד אתם לא תסדירו את הבעיה בין הדתיים לחילוניים אנחנו תמיד ניפול בין הכיסאות.
גיל אליאס: שוב, מתקצבים כאן אוכלוסייה מסוימת ולא נותנים לה את התקציב עצמו.
גיל אליאס: ממשיכים עדיין עם הויכוחים ועם המריבות ועשינו עוד דיון, שרפתם זמן ומחר כל אחד ימשיך כרגיל כאילו לא קרה כלום.
מהרט דניאל: אני פעיל חברתי בגוף שנקרא: "קואליציה חברתית", ברמה הארצית.
מהרט דניאל: ברמה המקומית אני הייתי בפורום שהשתתף וישב עם משרד החינוך ועיריית נתניה.
מהרט דניאל: ראשית אני מברך על התהליך שקורה, זה תהליך חיובי מבחינת תפיסתה של העירייה ומבחינת תפיסת משרד החינוך.
מהרט דניאל: אנחנו יושבים ומדברים כאן, כשלמעשה שורש הבעיה הוא קודם כל הפיקוח של משרד החינו, שלא עשה את העבודה שלו במשך שנים.
מהרט דניאל: בגלל הפיקוח הזה, כל הורה שהוא בר דעת ורוצה חינוך טוב לילד שלו לקח את הילדים שלו מחוץ לשכונה כי החינוך שם היה ללא פיקוח כמו שצריך.
מהרט דניאל: נתחיל בזה כי זה אחת הבעיות.
מהרט דניאל: עיריית נתניה נכנסה למכבש הזה, קיבלה את התושבים בפנים כשאמרו "אנחנו לא רוצים להיות בסיפור הזה, בבתי הספר האלה שיש בהם רק מהקהילה האתיופית, תוציאו אותנו ואנחנו רוצים שתשנו לנו אזורי הרישום", חלק אף זייפו בתעודת הזהות את הכתובות שלהם.
מהרט דניאל: אנחנו מכירים המון סיפורים של תושבים, גם תושבי שכונות, ביניהם גם תושבי השכונה שאני גר, אזורים.
מהרט דניאל: תושבי השכונות שלנו, עזבו את בתי הספר האלה והלכו למקומות אחרים.
מהרט דניאל: למעשה, אזורי הרישום היום מתייחסים לרחובות, לבתים – היום זה בכלל לפי שמות משפחה.
מהרט דניאל: הוא התייחס לאזורי רישום פתוחים.
מהרט דניאל: אני אומר הפוך, אני אומר צריך לעשות אזורי רישום סגורים.
מהרט דניאל: זאת אומרת שכל השכונה תלמד ברמב"ם ובכל הגנים הממלכתיים-דתיים שנמצאים באזור, שם הם ילמדו כי כך אנחנו יכולים לעשות את האינטגרציה.
מהרט דניאל: עיריית נתניה ומשרד החינוך, איפה שהיה קל נגעו, איפה שהיה קשה לא נגעו.
מהרט דניאל: אני מדבר על האתגרים, צריך להתמודד גם עם אתגרים.
מהרט דניאל: בנוגע לבית ספר רש"י, פורום ההנהגה היה שם, אבל לא נכנס לדיונים.
מהרט דניאל: התקיימו שם דיונים בדלתיים סגורות.
מהרט דניאל: אני רוצה לדעת מה נרשם שם ומה סוכם שם.
מהרט דניאל: אני לא יודע שום דבר על זה.
מהרט דניאל: נמצא איתנו גם כאן הרב שהצטרף אלינו והיה איתנו בוועדה, היו ישיבות שפשוט סגרו אותן בפניו.
מהרט דניאל: האם היו שם דברים שאנחנו לא יודעים?
מהרט דניאל: צריך לבדוק את הסיפור.
אלכס מילר: אפשר לקבל תגובה לדבר הזה?
מהרט דניאל: אני רוצה להמשיך.
אביטל לאופר: עובדה שגם אני לא הייתי שם, הן התנהלו מול משרד החינוך, אני חושבת שמשרד החינוך יענה.
שלמה מולה: למה היה דיון?
שלמה מולה: בתהליך שבו תשתפו את עולי אתיופיה, גם המקומיים וגם את המקצועיים, תאמין לי שרק אתם תרוויחו.
שלמה מולה: ברגע שאתם סוגרים דיון ואתם לא משתפים אותנו, זה כאילו יש לכם משהו להסתיר.
אברהם ליפשיץ: חס ושלום.
אביטל לאופר: צריך להבין שהדיון לא היה סגור, גם אני לא השתתפתי בו, מכיוון שזה לא היה רלוונטי.
אביטל לאופר: אלו היו דברים שהיו עם משרד החינוך.
אברהם ליפשיץ: בכל דיון עקרוני שקיימנו, היו שותפים איתנו ארבעה או חמישה נציגים, שישבו לצידי כל הזמן.
אביטל לאופר: אני מסבירה, כשסוגרים את הפרטים גם אני לא הייתי.
אברהם ליפשיץ: אני אחזור.
אברהם ליפשיץ: החלוקה הזאת, המתווה הזה של משרד החינוך - - -
אלכס מילר: רבותי, תודה, אי אפשר כך.
נסים זאב: אדוני היושב הראש, ברשותך אני רוצה לומר שגם הוריי כשהם עלו מעיראק יספרו לכם שהיו קשיי קליטה רבים.
נסים זאב: גם כשבאו המרוקאים הם הרגישו קצת תחושה של דחיקה מסוימת.
נסים זאב: ההשתלבות בתוך החברה הייתה איטית ולקחה - - -
קריאה: אבל זה לא נורמאלי, להמשיך לעשות - - -
נסים זאב: מה שהיה הוא שהיה.
נסים זאב: בסופו של תהליך אחרי שנים האינטגרציה תתהווה, זה מהלך שלוקח זמן, לכן, אל תזלזל בדיונים מהסוג הזה.
נסים זאב: אני חושב שקיימת חשיבות רבה בדיונים כדי להעמיק בסוגיות, כדי לראות את הקשיים וכדי להתגבר על הקשיים, זאת מטרת הדיון.
נסים זאב: זה לא מס שפתיים, כפי שאדוני רוצה להציג כאן, אני חושב שהאנשים מגיעים לכאן ברצינות, בין אם אלו חברי כנסת וכפי ששמענו את אנשי המקצוע, רוצים לעשות את הכל כדי למצוא את הדרכים, ואכן מוצאים את הדרכים כדי להתגבר על אותם קשיים ובעיות.
נסים זאב: לכן אדוני היושב ראש, אני רוצה קודם כל להודות לשלמה מולה שיזם את הישיבה הזאת, היא חשובה ביותר.
קריאה: גם לנו עצמנו הוא נושא חשוב - - -
אלכס מילר: סליחה, אדוני, מספיק.
קריאה: תן לנו לבטא את עצמנו.
נסים זאב: לעניין בתי הספר החרדים.
נסים זאב: אדוני היושב ראש, אני לא מאמין שבכלל בתי הספר החרדים דוחים אתיופים, אני מכיר הרבה אתיופים בבתי ספר חרדים.
נסים זאב: יכול להיות שברמה האידיאולוגית, אולי תפיסתה הדתית של המשפחה, שהיא אולי יותר דתית או פחות דתית, כל אחד משתלב במסגרת - - - -
אלכס מילר: סליחה, להפסיק את הדיבורים ביניכם.
קריאה: שמת לב איך הוא סגר את הדיון?
קריאה: הוא התחיל עם גזענות כאילו, אחרי זה הוא אמר לנו תמתינו בסבלנות, תסבלו עוד הרבה ואחרי זה - - -
נסים זאב: אמרתי לך שלא תזלזל בדיונים האלה, כי יש להם משמעות - - -
קריאה: אני גם עברתי גזענות ואני כאן, בסופו של דבר יש לכם הרבה - - - -
אלכס מילר: אני יכול לקבל כאן שקט חבר הכנסת שלמה מולה, אני רוצה להודות לך על שהעלאת את הסוגיה הזאת על סדר היום.
אלכס מילר: כמו שאני שאמרתי לך וכמו שאתה מכיר, בגלל שאנחנו עושים דיונים שהם דיונים מהירים, לבקשתך, כנושא דחוף, אין באפשרות הוועדה לתת לכל המוזמנים את האפשרות להתבטא, בגלל זממנו קצר.
אלכס מילר: חבר הכנסת רוברט טיבייב כבר ממתין רבע שעה לדיון שלו.
שלמה מולה: אפשר לשאול שאלה אחת?
אלכס מילר: סליחה, אבל אני חייב לסגור.
אלכס מילר: רבותי, אנחנו אכן מכירים שהסוגיה של החינוך היא אכן סוגיה לא פשוטה.
אלכס מילר: כל התכניות שהיו בעבר יתכן שהן תכניות עם כוונות טובות, אבל העובדה שהגענו למצב שהן לא הכי מוצלחות.
אלכס מילר: לכן יש בשנה האחרונה פעילות אינטנסיבית מאוד גם במשרד החינוך וגם בוועדת החינוך לבדיקה מחודשת בכל נושא של התכניות וגם בנושא שקשור לתקצוב השעות וכן לתקציבים המיוחדים לחינוך הילדים שעלו או נולדו כאן והם ממוצא אתיופי.
אלכס מילר: אני מאמין שכאשר התכניות, שחלקן תכניות טובות, אני מאמין שהתכנית שמשרד החינוך שעובד בשיתוף עם עיריית נתניה, היא תכנית שבסופו של דבר תצליח.
אלכס מילר: אנחנו נמשיך לעקוב.
אלכס מילר: אני מבקש מכל הגורמים הרלוונטיים, יש כאן תחושה מאוד בעייתית שההורים והאנשים שמייצגים את הקהילה לא מקבלים אפשרות להשתלב בקבלת החלטות הקשורות אליהם.
אלכס מילר: אני מבקש, גם ממשרד החינוך וגם מעיריית נתניה ומכל עיר ועיר שמתעסקת בסוגיה זו, תנו לאנשים במה שהם יוכלו להביע את עמדתם.
קריאה: אבל אתה לא נתת לנו.
אלכס מילר: יש הבדל בין רצוי למצוי, המצב הוא לא פשוט ואנחנו מכירים את המצב הכללי וגם מצבן הלא פשוט של הרשויות המקומיות.
אלכס מילר: יש רשויות שמתמודדות עם קשיים.
אלכס מילר: כל תכנית ותכנית שבאה לפתור, אנחנו נגבה כל תכנית שתיתן את החינוך הטוב ביותר לכל ילדי ישראל.
אלכס מילר: יש את הצהרת השר, שר החינוך הצהיר על כך שהוא הולך להקים בתי ספר מעורבים, מדובר כאן על שילוב, על תכנית שלא ניתן לבצע מהיום למחר.
אלכס מילר: אני מבקש שההחלטות שהתקבלו, כמו בעיריית נתניה שהתקבלו יחד עם משרד החינוך, אני פונה גם לכל שאר העיריות, לעשות תכניות עבודה מסודרות בשילוב של הקהילה בכל מה שקשור לילידיהם.
אלכס מילר: לא שבכל פעם נופתע כאן שהדברים נעשים ללא ידיעה ואולי עם רצון טוב כזה או אחר או איזה רצון רע של ראש עיר.
שלמה מולה: אנחנו אומנם שמענו את סגנית ראש העיר וגם את משרד החינוך שיש כוונה.
שלמה מולה: גם נציגי הקהילה לא משתתפים כשמתקיים דיון.
שלמה מולה: אני הייתי מבקש ממך אדוני היושב ראש שישלחו לנו לוועדה את ההחלטות המפורטות שלהם בפרק זמן של שבוע-שבועיים, פרק זמן סביר ובהתאם לכך - - - -
אביטל לאופר: אני יכולה לתת אותן, זה מוכן, יש לנו כבר ולא בתוך שבוע.
שלמה מולה: אני מציע לקיים על כך דיון, לשמוע את ההערות גם של הנציגים.
אלכס מילר: אני אקל עליך.
אלכס מילר: אני אבקש מעיריית נתניה להעביר את ההחלטות לחבר הכנסת שלמה מולה.
אלכס מילר: חבר הכנסת מולה, דלת וועדת החינוך פתוחה תמיד לבקשותיך.
אלכס מילר: אתה תעבור על ההחלטות ואם תרצה נישב ואם נראה לנכון לקיים דיון נקודתי נקיים אותו, אם נראה לנכון לקיים שוב דיון כללי על הסוגיות הקשורות לתכניות הקשורות לחינוך עולי אתיופיה נעשה את זה.
אלכס מילר: אתה תעבור על זה ותעדכן אותי.
אלכס מילר: בהצלחה לכולם, תודה רבה, הישיבה נעולה.
אלכס מילר: הנושא שעל סדר היום, הצעה לסדר היום (דיון מהיר), הרחבת מבחני הבגרות בלשון, של חבר הכנסת רוברט טיבייב.
אלכס מילר: בבקשה אדוני, תציג את הנושא.
רוברט טיבייב: עצם העובדה שאנחנו רואים כאן אולם מלא, מעיד שזה דבר קצת "סקסי", כמובן בעברית תקינה?
יהודית גידלי: "סגי נהור", זה הפוך על הפוך.
רוברט טיבייב: עברית היא לא שפה פשוטה.
רוברט טיבייב: כמי שהתחיל ללמוד אותה בגיל לא צעיר, אני יכול לומר שלמונח "עברית שפה קשה", יש בהחלט יסוד במציאות.
רוברט טיבייב: לא קל ללמוד אותה וכמו רבים מאיתנו גם בבית הזה, קחו בחשבון שאני בארץ משנת 1994, רבים מאיתנו ולא רק העולים החדשים גם בבית הזה, לא מדברים בעברית תקינה.
רוברט טיבייב: לצערנו הרב, גם הישראלים לפעמים מרשים לעצמם לעשות טעויות.
רוברט טיבייב: לקחתי כמה פרוטוקולים של מליאת הכנסת ושמתי לב לכמה טעויות.
רוברט טיבייב: כמו שאתם שמים לב, אין לי אוצר מילים עשיר בעברית, אוצר המילים שלי בעברית די צנוע.
רוברט טיבייב: צריך להבין את ההיגיון בכנסת כשמנסים לחוקק חוקים שתומכים בשפה העברית.
רוברט טיבייב: העובדה, שבמערכת החינוך לא נותנים מספיק מעמד לשפה, בעיניי זה דבר לא ראוי.
רוברט טיבייב: לצערי הרב, כנראה שמשרד החינוך סבור שהשפה העברית היא השפה הכי קלה בשפות, אני לא כל כך בטוח, אחרת, אין לי הסבר למה במערכת החינוך לא נותנים דגש לשפה.
רוברט טיבייב: בעיניי שפה זה לא רק דקדוק, שפה היא גם תרבות וגם ספרות.
רוברט טיבייב: בעיתון הארץ יש את מוסף גלריה, שמתי לב שלא כל הישראלים מבינים את מה שכתוב בו.
רוברט טיבייב: ניסיתי לפתוח כמה פעמים את המוסף, האמת שלא הצלחתי להבין, למזלי אני לא לבד.
רוברט טיבייב: הדבר לא תקין.
רוברט טיבייב: אנחנו בסופו של דבר צריכים לדאוג שהשפה לא תעלם כי אחרת אנחנו נקבל סימביוזה של כמה משפטים באותה שפה.
רוברט טיבייב: לדעתי אדם שלומד אנגלית, רוסית, ערבית יכול לקבל חמש נקודות ומי שניגש לבחינה בעברית מקבל רק שתי נקודות, בעיניי זה דבר לא ראוי.
מזל שיניאק: משרד החינוך, נאלץ להסכים עם כל מילה של השר הנכבד.
אלכס מילר: איזה שר?
מזל שיניאק: אני כבר עשיתי אותו שר.
מזל שיניאק: אין צורך להכביר מילים בפורום הזה, לגבי חשיבות השפה, הן כתרבות, הן כנושאת זהות לאומית והן ככלי לחשיבה.
מזל שיניאק: ככל שהשפה דלה יותר, כך כל הרכיבים שציינתי לפני רגע נמצאים פגומים.
מזל שיניאק: אנחנו מסכימים ואנחנו חושבים, שאכן יש צורך להגביר את ההוראה בבתי הספר.
מזל שיניאק: זה מתבטא כמובן גם בשעות וגם ביחידות לימוד, כי יחידות לימוד נגזרות משעות.
מזל שיניאק: קיימנו דיונים רבים גם בוועדה הזו, בהרכבים הקודמים שלה בראשותו של חבר הכנסת זבולון אורלב, כמובן גם בתוך המשרד, דיונים בנושאים האלה.
מזל שיניאק: יש לנו הצעות מאוד מפורטות לגבי תגבור הוראת העברית.
מזל שיניאק: גם המנכ"לית החדשה שזה עתה נכנסה לתפקידה, קיבלה מקודמיה את סיכומי הדברים והיא בהחלט רואה עין בעין איתנו את חשיבות הדבר.
מזל שיניאק: הבעיה היא תקציבית, מכיוון שלתוספת יחידת לימוד לכל תלמידי ישראל, יש משמעות מאוד - - -
רוברט טיבייב: אני מאוד מכבד את השר, אני חושב שהוא שר ראוי, הוא עושה את הדברים הטובים גם במערכת החינוך וגם בכל מיני שינויים.
רוברט טיבייב: אני בטוח שאם השר יפנה למשרד האוצר הוא יכול למצוא את התקציבים.
מזל שיניאק: אני מאוד מקווה שתצא מכאן המלצה לשר לעשות זאת.
מזל שיניאק: אנחנו פנינו ויש לי פה מערך שלם של מכתבים ופניות מחמש השנים האחרונות, כל הזמן מוגשים מכתבים ויש תגובות חיוביות, עדיין לא נעשה הצעד התקציבי.
רוברט טיבייב: סליחה, אני רוצה להבין, איזה תקציב צריך להקצות, כדי להעלות לחמש יחידות?
מזל שיניאק: קודם כל צריך להעלות ביחידה, כדי שתהיינה שלוש יחידות חובה.
מזל שיניאק: אין אף שפה אחרת מבין כל השפות הנלמדות בישראל, אפילו אמהרית, רוסית, צרפתית, ספרדית, שלהן מספיקות שתי יחידות לימוד כדי לזכות בבגרות.
מזל שיניאק: רק בעברית, מספיקות שתי יחידות שזה פרדוקס.
מזל שיניאק: צריך להוסיף יחידה אחת שזה לימודי חובה לכל תלמידי ישראל, אני לא יכולה לנקוב בסכום התקציב, אני לא יודעת לעשות את החשבון הזה, אבל הוא מאוד רציני.
מזל שיניאק: לא מדובר כאן על שינוי של איזה פרויקט או מיזם, תכנית, או נושא לבחירה או שפה לבחירה - - -
רוברט טיבייב: בתחילה קיבלתי ממך מחמאה, שבגדול, משרד החינוך בעד.
רוברט טיבייב: היה צריך להגיע לכאן רוברט טיבייב, עולה חדש מרוסיה, ולהגיד "חבר'ה בואו תעשו את זה"?
רוברט טיבייב: בישיבה של וועדת החינוך, צריכה להיות המלצה למשרד החינוך?
רוברט טיבייב: זה לא מסתדר.
מזל שיניאק: זה המצב, כבר הייתה המלצה כזאת .
מזל שיניאק: לגבי הבונוס וחמש היחידות.
מזל שיניאק: על בסיס שלוש יחידות שתהיינה חובה, תהיינה עוד שתי יחידות שהן רשות ועל זה אפשר לקבל בונוס באוניברסיטה.
מזל שיניאק: זה המבנה בכל המקצועות.
מזל שיניאק: בינתיים עדיין לא עברנו את רף של היחידה השלישית.
מזל שיניאק: עדיין אנחנו נלחמים על היחידה השלישית - - -
יהודית גידלי: נלחמים עם מי?
רוברט טיבייב: קודם כל עם עצמנו, אחר כך עם משרד האוצר.
מזל שיניאק: לא.
מזל שיניאק: אני חושבת שיש קונצנזוס במשרד, עובדה שנעשו פעולות רבות לשנת השפה העברית ויש ניסיון לקדם את זה בכל מיני וועדות נוספות, גם בבית הזה.
מזל שיניאק: העניין הוא, שזה נעצר על ידי התקציבנים.
מזל שיניאק: שיהיה ברור, אנחנו מנהלים את אותה מלחמה ואתמול הובטח לי, שזה יובא שוב לשיקול הוועדה שעוסקת בכך.
מזל שיניאק: זו שמיכה קצרה, שכל אחד מנסה למשוך אותה לכיוון אחר, פה נוסף מקצוע - - -
רוברט טיבייב: אגף התקציבים של משרד האוצר, זו הכתובת.
מזל שיניאק: זה התקציב של משרד החינוך.
מזל שיניאק: יש תקציב לשנתיים, שצריך לחלק ויש כל פעם צרכים ומשימות שונות, זה עניין של תעדוף.
רוברט טיבייב: ברשותך, אני רוצה להבין.
רוברט טיבייב: זה תלוי בתקציב נוסף של משרד האוצר?
מזל שיניאק: אני לא יכולה לומר כרגע שזה העניין, כרגע זה תלוי בתקציב משרד החינוך.
אורה שורצולד: אני מאוניברסיטת בר אילן, יושבת ראש ועדת המקצוע לשון עברית.
אורה שורצולד: יש לי התכתבות עם השרים במשך שנים רבות, בכל השנים שהייתי יושבת ראש וועדת המקצוע.
אורה שורצולד: בקיץ האחרון ישבנו עם דוקטור צבי צמרת ודוקטור שושני והגענו לסיכום ולהמלצה שהמקצוע לשון עברית ילמד לפחות בהיקף של שלוש יחידות עם אפשרות לחמש יחידות.
אורה שורצולד: קיבלנו אישור על ההמלצה הזאת.
אורה שורצולד: קיבלנו גם תמיכה מדוקטור שושני ובמכתב נאמר שינסו להפעיל את זה החל משנת תשע"ג, כלומר כבר בשנת הלימודים הקרובה.
אורה שורצולד: שלחתי תזכורת השנה.
אורה שורצולד: בקיץ ישבנו על התכנית, השנה לא היה אפשר עדיין להפעיל אותה, אבל לקראת השנה הבאה אפשר להתחיל להפעיל אותה.
אורה שורצולד: צריך לעשות, להפעיל את זה הלכה למעשה.
אורה שורצולד: מיד בתחילת השנה כשהתחלפו האישים פנינו שוב בבקשה לדלית שטאובר לקיים את הסיכום שהושג אז.
אלכס מילר: בגדול, בר אילן גם תומכת בעניין הרחבת לימודי הלשון העברית בבתי ספר במדינת ישראל.
אורה שורצולד: זה לא רק בר אילן, זה כל האוניברסיטאות.
אלכס מילר: את מדברת בשם ור"ה (ועד ראשי האוניברסיטאות) או בשם בר אילן?
יהודית גידלי: לא זה ולא זה, היא יושבת ראש ועדת המקצוע לשון העברית.
אורה שורצולד: אני יושבת ראש ועדת המקצוע במשרד החינוך, אני פרופסור באוניברסיטת בר אילן.
אורה שורצולד: כעת אני מדברת, כיושבת ראש וועדת המקצוע.
יהודית גידלי: האישים החדשים שפנית אליהם ענו לך?
אורה שורצולד: כן.
אורה שורצולד: קראתי את מכתבי לשר החינוך ואת סיכום הדברים, בנושא הלשון העברית.
אורה שורצולד: למשרדנו חשיבות רבה בקידום נושא הלשון העברית.
אורה שורצולד: כפי שכתוב בסיכום הדברים מיום 10 באוגוסט 2011 "הנושא יובא לדיון במסגרת סדרי העדיפויות של המשרד לקראת שנת הלימודים תשע"ג".
אורה שורצולד: כדי להקים ולבנות את המערך לשנת תשע"ג צריך לתכנן את זה היום.
אלכס מילר: ולא היה דיון?
אורה שורצולד: לא היה דיון.
מזל שיניאק: יהיה בימים הקרובים.
אלכס מילר: טוב שיש וועדת חינוך.
שלמה יזרעאל: אני מאוניברסיטת תל אביב, חוקר עברית ושפות שמיות וחוקר העברית המדוברת.
שלמה יזרעאל: אני לא איש של "תאכלס", אבל אני רוצה לומר גם ליושב ראש וגם לחברי הכנסת ובמיוחד לחבר הכנסת רוברט טיבייב.
שלמה יזרעאל: דבריך, אל תתפלא שדווקא מי ששפת אימו אינה עברית ובא מרוסיה, הוא זה שצריך לעלות את הדברים האלה.
רוברט טיבייב: אני אגיד לך מה השורש של המקור.
שלמה יזרעאל: אני אגיד לך את אותו דבר.
שלמה יזרעאל: אבי שנולד בליטא וגם שפתו הייתה רוסית, דיבר כל חייו בגאווה על העושר של השפה הרוסית.
רוברט טיבייב: אתה לא יודע מה עושים לי בבית.
רוברט טיבייב: הבת שלי לומדת לשון באוניברסיטת בן גוריון, הם אומרים: "אתה חבר כנסת, אתה לא מתבייש?".
שלמה יזרעאל: אני רוצה להתייחס לעניין הזה.
שלמה יזרעאל: לו ישבו כאן שלושת חברי הכנסת הערבים שחברים בוועדת החינוך, הם היו יכולים לספר לכם כמה שהערבים בארץ ומקומות אחרים גאים בשפה שלהם, גאים בלאומיות שלהם וגאים בתרבות שלהם.
שלמה יזרעאל: אצלנו הדבר לא כזה, כשנכדתי בכיתה ט' רוצה לעשות חמש יחידות בלשון, כי היא אוהבת את המקצוע או כי זה קל לה, או שהיא רוצה גאווה בדבר, היא לא מסוגלת לעשות את זה.
אלכס מילר: אני יודע שיש חמש יחידות בספרות.
שלמה יזרעאל: ספרות זה לא לשון.
אלכס מילר: בשאר השפות, שני המקצועות מחוברים.
שלמה יזרעאל: בכל השפות זה מחובר.
שלמה יזרעאל: כשערבי, 20% מתושבי ישראל, גומר תיכון, הוא יוצא לפחות עם שלוש יחידות.
אלכס מילר: ברמה המקצועית, בעניין העברית, מדינת ישראל רואה לנכון לתת חמש יחידות בספרות בנפרד ושתי יחידות במקצוע הלשון.
עירית השכל-שחם: זה לא מדויק.
עירית השכל-שחם: שתי יחידות חובה בספרות, זהו.
עירית השכל-שחם: יש אפשרות לעוד שלוש, רק מי שרוצה וזה מתי מעט ולא כולם.
אלכס מילר: אבל גם בשפות אחרות.
מזל שיניאק: בשפות אחרות, יש שלוש יחידות חובה.
מזל שיניאק: נתחיל עם השלוש ונרוץ לחמש.
מזל שיניאק: בואו נשאר רגע בשלוש יחידות חובה בחירה, אחר כך למי שמתעניין ומי שרוצה, כמו שנאמר כאן שהם מתי מעט, אין קשר.
מזל שיניאק: אין שפה שאפשר ללמוד רק ברמה של שתי יחידות, כי זה לא מספיק כדי לשלוט בה.
אלכס מילר: אבל לומדים יחד עם הספרות.
מזל שיניאק: לא, זה משהו בנפרד.
מזל שיניאק: אלו שני דברים שונים.
מזל שיניאק: ספרות נחשבת בתוך האשכול של מדעי הרוח,
מזל שיניאק: אומנות, תיאטרון - - -
עירית השכל-שחם: הוא מדבר על השפות השניות.
אלכס מילר: ערבית, רוסית, צרפתית, את השפות האלה לומד, מי שרוצה, בחטיבת ביניים התלמיד בוחר מבין השלושה.
אלכס מילר: רוסית רק לעולים, יתכן ונשנה את זה בקרוב, אם לומדים את זה מתוך בחירה כמקצוע חובה של שפה זרה שנייה, אם הולכים הלאה ומתקדמים לתיכון ובוחרים את זה כבחירה לומדים חמש יחידות.
אלכס מילר: אם אני כתלמיד תיכון לומד לשון כמקצוע חובה וספרות חובה, אם אני בוחר לעשות חמש יחידות אני יכול לעשות חמש יחידות בספרות ועדיין אני חייב להיות עם שתי יחידות בלשון.
אלכס מילר: אם הייתם מחברים, כמו בשאר השפות, אם הייתם מחברים אותם?
אלכס מילר: כדי לא למצוא את עצמנו במצב בעייתי אחר.
אלכס מילר: אם יחברו את הלשון וספרות למקצוע אחד כמו בשאר השפות, האם זה לא יצמצם?
אלכס מילר: לפי דעתי אם היום יעשו את שני המקצועות יחד כמו בשאר השפות, יוצר מצב שבמקום מסוים אחר יצטרכו לצמצם בכמות החומר, אז יאמרו לשון וספרות מלמדים כמקשה אחד לחמש יחידות בחירה ויש חובה כמו שיש לכל תלמיד.
מזל שיניאק: צריך להבחין בין שפות אם: עברית וערבית לבין שפות זרות.
מזל שיניאק: אי אפשר לעשות את אותו דבר – מקשה אחת.
מזל שיניאק: בשפות זרות זה תמיד יחד, שפה וספרותה, בשפות האם זה בנפרד.
מזל שיניאק: לכן אתה לא יכול לעשות גזרה שווה, אתה לא יכול להשוות לשפות זרות, תשווה רק לערבית.
מזל שיניאק: כשאנחנו מדברים על עברית, זה בנפרד, אני לא בקיאה.
אלכס מילר: אם מלמדים ערבית כשפה ראשונה לא זרה, כמה זה חובה?
אלכס מילר: כמה חייב התלמיד?
רוברט טיבייב: מינימום שלוש יחידות.
קריאה: אפשר להוסיף יחידה.
מזל שיניאק: אז את לא זכאית לבגרות, זאת בדיוק הנקודה.
מזל שיניאק: על זה מדובר.
אלכס מילר: אתם הבנתם למה אני מתכוון?
אלכס מילר: אם הבנת למה אני מתכוון, זה טוב.
שלמה יזרעאל: ספרות ושפה זה לא אותו דבר.
שלמה יזרעאל: ספרות זה מקצוע, תנ"ך זה מקצוע, מתמטיקה זה מקצוע, נגרות זה מקצוע, חשמל זה מקצוע, אבל את כל המקצועות האלה אי אפשר לעשות בלי להשתמש בשפה.
שלמה יזרעאל: היה בראשון לציון לפני כמה שנים ניסיון, תלמידים שנכשלו במתמטיקה לא למדו מתמטיקה בקיץ, הם למדו שיעורים בלשון והצליחו במבחן במתמטיקה -לעבור לכיתה השנייה.
שלמה יזרעאל: לשון היא חזות הכל.
שלמה יזרעאל: קדמוננו ידעו את זה, אלוהים בלל את השפות כדי לא לאפשר לבני אדם להגיע אל דרגת האלוהים ואנחנו זנחנו את זה.
שלמה יזרעאל: הערבים גאים בשפה שלהם, הרוסים גאים בשפה שלהם, האתיופים גאים בשפה בשלהם, אבל מי ששפת אימו עברית איננו גאה בשפה שלו.
שלמה יזרעאל: בגרות זה לא ה- Issue פה.
שלמה יזרעאל: צריך ללמד חינוך לשוני, איך לדבר לחבר כנסת, איך לדבר לראש הממשלה, איך לדבר למורה ומה ההבדל בין זה לבין הדיבור שמדברים ביניהם.
שלמה יזרעאל: זאת הנקודה.
אלכס מילר: כעת, מועצת התלמידים.
דיל זהר: תודה רבה.
דיל זהר: אני נציג מועצת התלמידים והנוער הארצי.
דיל זהר: אני רוצה מאוד, לחזק את דבריו של פרופסור שלמה יזרעאל.
דיל זהר: העניין כאן הוא לא הבגרות, על הבגרות לא תקום ותפול השפה העברית ולימודי הלשון.
דיל זהר: אם איני טועה, כבר מגן הילדים לומדים את תחילתה של השפה העברית, את הלשון, בבית הספר לומדים ביסודי, בבגרות מתמקדים רק בכיתה י' יא'.
דיל זהר: זאת אומרת, שהבגרות זה לא העיקר כאן.
דיל זהר: צריך לחשוב איך הופכים את השפה העברית למשהו שהוא נחלת הכלל, למשהו שיהיה לא רק הבגרות.
דיל זהר: אני סיימתי שתי יחידות בבגרות ואני לא יודע עד כמה אני באמת עכשיו מצטיין בשפה העברית.
דיל זהר: שוב, זה מאוד תלוי, כי בסוף הבגרות תלויה על עד כמה אני מבין את החומר, עד כמה אני מבין את המורה ועוד הרבה דברים שהם לא בהכרח קשורים אלי.
דיל זהר: בגלל זה, צריך לשנות את החשיבה איך הופכים את השפה העברית למשהו אצלנו בחיים ביומיום.
דיל זהר: אפשר לראות בפייסבוק, או ב"אח הגדול", כלומר אלו דברים שאינם מועילים.
אלכס מילר: בבקשה, האקדמיה ללשון העברית.
נטלי אקון: גם אני באתי לחזק את דברי היושבים כאן.
נטלי אקון: למעשה הבאתי נתונים, ממש עובדות על מה קורה בשטח.
נטלי אקון: כאישה שגדלה בחו"ל, אני מכירה את מערכת החינוך בצרפת, הבאתי לכם את הנתונים השנתיים כדי שתוכלו להבין בדיוק מהי מערכת שמוקירה את השפה שלה, את השפה הלאומית שלה.
נטלי אקון: כאן בקיצור אני מביאה את מה שקורה.
נטלי אקון: בבית הספר התיכון שלנו כבר דנתם, הבנתם שבלשון יש שתי יחידות בלבד, אנגלית שהיא זרה חובה יש לנו אפשרות עד חמש יחידות, כלומר שלוש חובה ושתי רשות.
נטלי אקון: שפה זרה כפי שנאמר יכולה להיות: ספרדית, ערבית, צרפתית ואפילו אמהרית בשנה האחרונה, איתן אפשר להגיע עד לחמש יחידות.
נטלי אקון: מערכת מובהקת, מעמדן של השפות הזרות תמיד גבוה יותר מהמעמד של השפה העברית.
נטלי אקון: שעות לימוד בלשון, לעומת שפות זרות במערכת החינוך בישראל, מובהק, שש שעות בלשון בסך הכל בכל, המסלול של הילד מכיתה י', יא', יב' שם אין לשון.
נטלי אקון: אנגלית – בין תשעה לחמש עשרה שעות שבועיות, תלוי אם הוא ניגש לשלוש יחידות או חמש יחידות, אותו דבר לגבי שפה זרה.
נטלי אקון: למעשה אנחנו רואים שוב מערכת שמעודדת את הלימוד, את ההישגים בשפות זרות ואילו את השפה העברית לא מעודדת להישגים.
נטלי אקון: מערכת שאומרת לתלמיד 'תספק בשתי יחידות, אתה לא צריך חמש יחידות, אל תעשה יותר מדי מאמצים'.
דין זהר: סליחה, אבל לתלמיד יש הרי אפשרות להמשיך.
נטלי אקון: לא, אין אפשרות בלשון.
דין זהר: בטח שכן.
דין זהר: אני יכול לעשות - - -
נטלי אקון: היום אין.
נטלי אקון: הכל התחיל כי הבן השלי רצה לגשת לחמש יחידות, אבל לא נתנו לו.
נטלי אקון: בעצם הגעתי כדי לנסות להביא דבר חדש.
נטלי אקון: הדבר החדש הוא מה קורה בבית ספר תיכון בצרפת.
נטלי אקון: צרפת היא למעשה ה- דוגמה למערכת המוקירה את השפה הלאומית שלה, היא כמובן שפת ההוראה בבתי הספר.
נטלי אקון: יחידות בצרפתית לעומת שפות זרות במערכת החינוך בצרפת - אנחנו רואים שיש את הצרפתית מול שפות זרות.
נטלי אקון: אין מעמד מיוחד לאנגלית, אלא צרפתית שפת האם, שפה לאומית מול שפות זרות.
נטלי אקון: התלמיד בוחר בשתי שפות, שפה אחת ושפה שנייה.
נטלי אקון: בצרפת יש מגמות, מכיתה יא' התלמיד בוחר במגמה שהוא מרגיש יכולות להצלחה.
נטלי אקון: אנחנו רואים שבכל המגמות, ספרות, מדע, כלכלה, חברתית הצרפתית תמיד עם מספר היחידות גבוה יותר ממספר שעות הלימוד של שפות זרות.
נטלי אקון: אנחנו רואים כאן מערכת ששמה את הצרפתית, את השפה הלאומית, את שפת האם במעמד נשגב לעומת השפות הזרות.
נטלי אקון: כמובן שהדבר מתבטא גם בשעות הלימוד.
נטלי אקון: שעות הלימוד של צרפתית לעומת שפות זרות – אנחנו מגיעים עד לתשע-אחת עשרה שעות שבועיות בצרפתית.
נטלי אקון: בשפות זרות – שבע, עשר בשפה אחת, שש-שבע בשפה זרה שנייה.
נטלי אקון: שוב, זו המדיניות הלשונית של צרפת.
נטלי אקון: המדיניות הלשונית של צרפת אומרת 'אנחנו מקדמים את התלמידים שלנו בשפות זרות מבלי לפגוע בשפה הלאומית שלנו'.
נטלי אקון: לא פוגעים בשפת האם, לא פוגעים בשפת ההוראה.
נטלי אקון: אפשר לראות לדוגמה מסקר שערכתי את הדברים גם מהצד של התלמידים – 85% מהתלמידים טוענים שמקצוע שהוא בהיקף של חמש יחידות מעורך יותר בקרב התלמידים.
נטלי אקון: כלומר, אנחנו למעשה פוגעים בשפה, בערך וכבוד, ביוקרתיות של השפה בכך שאין חמש יחידות.
נטלי אקון: התלמידים גם אמרו שהם מוכנים להשקיע יותר מאמצים – 63% ישקיעו יותר מאמצעים אם יתנו להם אפשרות לגשת לחמש יחידות.
עירית השכל-שחם: חשוב להדגיש, שבשפות האחרות, חייבים לעשות הבדל כפי שאמרה מזל, בין שפה ראשונה שפת אם לשפות שניות.
עירית השכל-שחם: בשפות זרות יש בחינה בעלפה וגם כתיבה מעמיקה.
עירית השכל-שחם: לנו אין בעלפה ואין לנו - - -
אלכס מילר: אני רואה חשיבות רבה, בחיזוק השפה העברית בתיכוניים בפרט ובמערכת החינוך בכלל.
אלכס מילר: הוועדה שמעה את כל הגורמים המקצועיים שרואים לנכון, גם מחקרים של האקדמיה ללשון העברית מצביעים על כך, שמדינת ישראל כפי שזה נראה, מפגרת אחרי מדינות אחרות בהתייחסותה ללימודי שפת האם.
אלכס מילר: הוועדה קיבלה את הודעתו של משרד החינוך, שבימים הקרובים תתכנס ועדה שתחליט על הרחבת לימודי השפה העברית בתיכוניים.
אלכס מילר: ועדת החינוך ממליצה לקבל את ההמלצות של הוועדה המקצועית למקצוע לשון העברית, כמו שהגברת אוניברסיטת בר אילן ציינה, המסקנות הן המסקנות הטובות ביותר לקידום השפה העברית במערכת החינוך.
אלכס מילר: תודה לחבר הכנסת רוברט טיבייב, שהעלה את הנושא לסדר יומנו.
אלכס מילר: אני מאחל הצלחה לכולם.
אלכס מילר: הוועדה כמובן תעודכן.
אלכס מילר: אני מבקש ממשרד החינוך לעדכן את הוועדה, בנוגע להחלטות הוועדה המקצועית של משרד החינוך, בחודש הקרוב.
אלכס מילר: שלום לכולם, אנחנו בוועדת החינוך.
אלכס מילר: יש לנו ישיבת מעקב על הנושא של תנאי עבודתם של סגני מנהלי בתי-ספר בתוכנית אופק חדש.
אלכס מילר: קיבלנו פקודה ממשרד החינוך שיש איזה שהוא הסדר סופי שנחתם שם, או משהו כזה ונשמח לשמוע מה הדיווח, כי בפעם שעברה היה שם איזה שהוא משהו מעורפל, סביב הנושא הזה.
אלכס מילר: אז אנחנו נשמח לקבל מכם את הדיווח הסופי ונראה איך אנחנו מתקדמים.