GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל אילון: אני בטוח שגם במערכת החינוך עושים הפרדה בין המערכת הלאומית – שיטת הבחירות והממשל שם, לבין המערכת העירונית.
דניאל אילון: במערכת העירונית יש חלק מהשיטה הנשיאותית, כאשר ראשי עיר נבחרים באופן ישיר.
דניאל אילון: גם פה יש לנו אפשרות לעשות את ההשוואה מבחינת קבלת החלטות, יעילות ההפעלה וכו'.
דניאל אילון: אני רוצה גם לברך את התלמידים שהגיעו.
דניאל אילון: אני רוצה לברך את גל בתור נשיא מועצת התלמידים.
דניאל אילון: אני מברך את מערכת החינוך שמתחילה את זה כבר מכיתה ט'.
דניאל אילון: אולי ראוי אפילו לבדוק להקדים את העניין הזה.
דניאל אילון: הנושא בו אנו דנים הוא מהמורות במעמדה של הכנסת.
דניאל אילון: מעמדה של הכנסת בציבור נגזר גם כחלק מהיעילות והיכולת שלה לפעול.
דניאל אילון: היכולת שלה לפעול נגזרת משיטת הממשל שבה בוחרים.
דניאל אילון: זה דבר שראוי להיות נדון במערכת החינוך, גם על בסיס השוואתי.
דניאל אילון: הדבר הכי חשוב ששמעתי כאן, זו האינטראקציה בכך שמביאים תלמידים לכנסת, לרשויות שיפוט.
דניאל אילון: אני מקווה, שמביאים אותם גם לרשויות מקומיות.
דניאל אילון: אני חושב, שאינטראקציה עם נבחרי ציבור- אם זה ברמה המקומית: ראשי עיר וחברי מועצת עיר, ואם זה ברמה הלאומית: חברי כנסת ושרים – זה דבר רצוי וחשוב.
דניאל אילון: כמובן, כשלא מנצלים את זה בצורה צינית לפוליטיקה.
דניאל אילון: לכן, חשוב שיישמר האיזון ושהנושאים יהיו לא נושאים פוליטיים.
דניאל אילון: זה הופך את התלמידים למעורבים יותר.
דניאל אילון: הסלוגן של "מעורבות, שותפות אחריות", נשמע טוב.
דניאל אילון: אני מקווה, שאתם גם מיישמים את זה.
דניאל אילון: אני בטוח.
דניאל אילון: חשוב גם לדון במה שהעלה היו"ר.
דניאל אילון: זה הופך, בסופו של דבר, את התלמידים לאזרחים יותר אחראים, יותר טובים, יותר מחויבים, וגם מנהיגים יותר טובים.
דניאל אילון: אני חושב, שחשוב לעורר את ערך ההובלה, המנהיגות והמעורבות מגיל צעיר.
דניאל אילון: אזרחים מעורבים בסופו של דבר יוצרים מנהיגים יותר טובים.
דניאל אילון: אני רוצה להודות ליו"ר על הדיון הזה.
דניאל אילון: אני שמח מאוד, לראות פה את התלמידים שעוד לא השתתפו באף מערכת בחירות, אבל אני מאוד מקווה, שכאשר הם יצביעו הם יצביעו למערכת או לשיטה שתהיה יותר יעילה מהיום.
אלכס מילר: ראש עיריית בני עייש, בבקשה.
מרק בסין: אדוני היו"ר, אני רוצה לומר כמה מילים בנושא של יציבות שלטונית, שיטת הממשל.
מרק בסין: סגן השר דני איילון התייחס לנושא הזה.
מרק בסין: במדינת ישראל הנבחרים היחידים שנבחרים בצורה ישירה אלה הם ראשי רשויות.
מרק בסין: אגב, זה לא היה כל הזמן כך.
מרק בסין: היתה תקופה בה ראשי רשויות נבחרו בשיטה פרלמנטארית, מתוך חברי מועצת העיר.
מרק בסין: הדבר הזה הביא לחוסר יציבות שלטונית בצורה קיצונית ביותר.
מרק בסין: בכל רגע נתון של ישיבות מועצה היה אפשר להדיח יו"ר רשות, וכך אכן היה.
מרק בסין: מי שסבל מכך היו תושבים של אותה רשות, שהשתתפו בבחירות דמוקרטיות אבל לא הביאו למצב של יציבות שלטונית.
מרק בסין: היום שלטון הרשות המקומית זה השלטון היציב ביותר במדינת ישראל.
מרק בסין: ראשי רשויות נבחרים למשך 5 שנים.
מרק בסין: אני יכול לספר סיפור אישי כדוגמא לחוסר יציבות שלטונית ברמה ממלכתית.
מרק בסין: ישבתי בישיבת עבודה עם אחד השרים במדינת ישראל ועם אנשי מקצוע, נכתב פרוטוקול, התקבלו החלטות והדברים לא זזו.
מרק בסין: אחרי חודש אני מרים טלפון למנכ"ל של אותו משרד ושואל: איפה זה עומד, מדוע זה לא מתקדם, אל תביישו את השר שהשתתף בישיבה.
מרק בסין: התשובה שקיבלתי היתה מדהימה: "מה זה בשבילנו שר?
מרק בסין: שר זה דף מתחלף".
מרק בסין: רבותיי, זו התפיסה וכך גם נראה בית המחוקקים בשיטה הנהוגה במדינה.
מרק בסין: אני בתפקיד של ראש רשות מאז 1998.
מרק בסין: במהלך התקופה הזו התחלפו 12 שרי פנים.
מרק בסין: קשה מאוד לנהל רשות כאשר אתה כפוף למשרד הפנים והמדיניות משתנה.
מרק בסין: חוסר יציבות שלטונית זו אחת הבעיות ברמה ממלכתית.
מרק בסין: ברמה מקומית זה יציב וזה נותן את התוצאות.
אלכס מילר: אני רוצה לברך את סגן שר החוץ על שיזם את הפרויקט בעניין של שינוי שיטת ממשל בכנסת.
אלכס מילר: יש דיונים בוועדות ואירוע גדול באודיטוריום.
אלכס מילר: חשוב שנמשיך לעסוק במעורבות של ילדים ובני נוער בעניין של אזרחות, ממשל ופוליטיקה.
אלכס מילר: הסוגיה שקשורה לאחריות ולמודעות לחוק, היא סוגיה מאוד חשובה.
אלכס מילר: אני כבר אומר לכם שאני הולך לקיים ישיבה נפרדת בעניין של מודעות לאחריות פלילית לתלמידים מגיל 12.
אלכס מילר: נקיים כאן ישיבה גדולה.
אלכס מילר: אנחנו נראה איזה פתרונות המערכת נותנת היום, ומה ניתן לעשות.
אלכס מילר: ברגע שמגיל צעיר מתחילים הילדים להבין איזו אחריות יש להם, יהיה הרבה יותר קל לעסוק בעניין של המעורבות.
אלכס מילר: הם צריכים להבין איזה השלכות יש להחלטות הקשורות בעולם החקיקה על האזרחים עצמם.
אלכס מילר: הדיון תם, אבל הנושא לא נשלם.
אלכס מילר: חה"כ מקלב, בבקשה.
אורי מקלב: אני ביקשתי דיון מהיר בנושא שעות מענק לעובדי הוראה.
אורי מקלב: יכול להיות שכולם סביב השולחן הזה יודעים על מה מדובר, אבל לצורך הפרוטוקול אני אתן הסבר קצר.
אורי מקלב: למורים יש הסדרי תשלום של שעות מענק, בעקבות הסכם שהגיעו אליו לפני 20 שנה.
אורי מקלב: כל עובד הוראה, מעל שליש משרה והחל מהשנה הרביעית שלו, יכול לקבל עד 4 שעות מענק בשנה.
אורי מקלב: בסך הכל 12 שעות מענק, שהוא יכול לקבל אותן בכמה שנים שהוא יבחר.
אורי מקלב: כאשר הוא מקבל 4 שעות מענק, הוא יכול ללמוד ולהשכיל.
אורי מקלב: הוא מקבל שעות מענק כדי שילמד ויתקדם במסגרת לימודי תעודה ולימודי הסמכה.
אורי מקלב: במסגרת השעות האלה יש לו 3 אפשרויות: אחת, לגרוע את זה משעות המשרה שלו.
אורי מקלב: נניח שיש למורה 24 שעות, הוא יכול בפועל ללמד 20 שעות, ואת 4 השעות הנותרות הוא מקבל והמשכורת שלו תמשיך להיות רגילה.
אורי מקלב: הוא יצטרך 12 שעות שבועיות ללמוד ולהשתלם.
אורי מקלב: האפשרות השנייה: הוא יכול להוסיף עוד 4 שעות ולהשתלם.
אורי מקלב: האפשרות הנוספת היא מסלול של החזר שכר לימוד.
אורי מקלב: אותן 4 שעות מענק ניתנות לו כהטבה לצורך כך שהוא יוכל להשכיל וללמוד.
אורי מקלב: השנה, שנת תשע"ב, לא ניתנו 4 שעות מענק.
אורי מקלב: קיצצו את זה באופן דרסטי למקסימום 2 שעות מענק.
אורי מקלב: המשמעות היא פגיעה בעובדי ההוראה – פגיעה בהשכלתם.
אורי מקלב: אנחנו נמצאים בשנים בהן המשרד מודיע שהוא מרחיב את השכלת המורים, הוא משקיע הרבה בבתי הספר, הוא משקיע הרבה במורים, הולך לקראת תוכניות חדשות, כספים רבים מושקעים, ומצד שני אנו "מתבשרים" שהשעות האלו קוצצו מ-4 ל-2.
אורי מקלב: המשמעות היא מאוד מהותית ודרמטית לעובדי הוראה.
אורי מקלב: לא נראה לי, שבסקירה שניתנה לוועדה, לפני פתיחת שנת הלימודים, מישהו דיבר על כך.
אורי מקלב: הקיצוץ הזה פוגע בעובדי ההוראה באופן ממשי, ויש לכך משמעויות גדולות מאוד.
אורי מקלב: לשונות רעות לחשו לי שהסיבה לקיצוץ היא כניסת מערכת החינוך לתוכנית "אופק חדש", ובמסגרת התוכנית הזו אין מסלולים של שעות מענק.
אורי מקלב: שם ההטבות וההסדרים הם אחרים.
אורי מקלב: מי שנפגע מזה אלה הם העובדים בבתי הספר שלא נכנסו לאופק חדש.
אורי מקלב: אנחנו יצרנו פה אפליה בין מורים שנכנסו למסגרת "אופק חדש", לבין מורים שלא נכנסו למסגרת "אופק חדש".
אורי מקלב: הם לוקים כפליים.
אורי מקלב: הפעם האחת היא שהם לא נמצאים בתוכנית "אופק חדש", והפעם השנייה היא שהם לא יכולים לקבל 4 שעות מענק אלא רק 2 שעות מענק.
אורי מקלב: זה אמנם נשמע מעט, אבל בעצם מדובר ב-50% קיצוץ.
אורי מקלב: אני מבקש לדעת, כמה כסף היה בסעיף הזה, כמה קיצצו, לאן הכסף הזה הועבר והסברים שונים בנוגע לתקציב.
אורי מקלב: יש עוד שני היבטים בנוגע לאותו קיצוץ של שעות מענק.
אורי מקלב: ראשית, המורים לא קיבלו על כך הודעה מראש.
אורי מקלב: הם קיבלו הודעה הביתה, שמאושרות להם 4 שעות שבועיות.
אורי מקלב: נמצאים אצלי העתקים ממכתבים שנשלחו למורים, שקיבלו הודעה שמאושרות להם 4 שעות מענק.
אורי מקלב: לאחר מכן, הם קיבלו מכתב שני שאומר שהופחתו שעתיים.
אורי מקלב: הדבר הזה גרם לבעיה בכל מערכת הלימודים והשעות של בית הספר.
אורי מקלב: זה גורם באופן מעשי להשלכות על המורים עצמם.
אורי מקלב: אני לא צריך להכביר במילים לגבי ההשלכה, ההפסד והתוצאה, כאשר מודיעים למורים שקיצצו לו בשעות ויש לו רק שעתיים.
אורי מקלב: הדוגמא הבולטת ביותר: מורה שיש לו משרה מלאה של 24 שעות - ברגע שקיצצו לו שעתיים והוא מלמד פחות, יש פגיעה ישירה בסכום של 1,500 שקלים.
אורי מקלב: כאשר הוא לא מלמד 24 שעות אלא רק 22 שעות, הירידה היא לא רק באותם אחוזים.
אורי מקלב: המשמעות היא, האם מדובר במשרה מלאה או לא במשרה מלאה.
אורי מקלב: בבית ספר שיש 10 מורים, שקיבלו 4 שעות מענק, יש 20 שעות לימוד שבשבילן הוא צריך להביא מישהו אחר.
אורי מקלב: הוא מכניס למערכת מורה חדש.
אורי מקלב: המורה הזה צריך ללמד 20 שעות.
אורי מקלב: היום המורים האלה נשארים תלויים.
אורי מקלב: המורים שהורידו להם שעות ביקשו לחזור למערכת, ואילו המורים שכבר סיכמו איתם ציפו למקום עבודה.
אורי מקלב: זה גרם לבעיות קשות מאוד, לאי נעימויות, להשלכות כספיות, להפסדים ולנזקים גדולים למורים, לממלאי המקום ולבעלויות.
אורי מקלב: אני יכול להרחיב בנוגע לבעיות והבלגן הגדול בבתי הספר, אבל נראה לי שהדברים ברורים.
אורי מקלב: הדבר השלישי החמור ביותר, הוא שההודעות על הפחתת שעות המענק מ-4 ל-2 נשלחו 3 וחצי חודשים לאחר שהם קיבלו הודעות שהם זכאים ל-4 שעות.
אורי מקלב: הפער הזה רק מעמיק ומעצים את הדברים שאמרנו.
אורי מקלב: הבעיה המרכזית: המכתב שנשלח למורים על ההפחתה נשלח על אותו תאריך של האישור.
אורי מקלב: אם נשלחו למורים הודעות מה-18 לספטמבר על כך שהם זכאים ל-4 שעות מענק, לאחר 3 חודשים הם קיבלו הודעה על כך שהופחתו שעות המענק, כאשר התאריך הוא 18 בספטמבר.
אורי מקלב: אני מבקש לשאול את משרד החינוך, האם התאריך שנרשם על המכתבים הוא גם תאריך המשלוח, או שנשלחו על ידי משרד החינוך מכתבים מוקדמים לצורך כיסוי מפני תביעה או דברים דומים.
אורי מקלב: במידה ומשרד החינוך יעמוד על כך שהמכתבים שנשלחו שלושה חודשים לאחר מכן ועליהם התאריך 18 בספטמבר אכן נשלחו ב-18 לספטמבר, אני אבקש הסברים.
אורי מקלב: למי להפנות את הדברים האלה?
אורי מקלב: לנו יש חומרים, המוכיחים שהמכתבים שנשלחו הם מכתבים שנשלחו מאוחר מאוד על תאריך מוקדם.
אורי מקלב: לסיכום – דיברנו על שלושה היבטים: הקיצוץ עצמו מ-4 שעות מענק ל-2.
אורי מקלב: זה קיצוץ משמעותי, דרמטי, דרסטי, חד מאוד ופוגע מאוד בהשכלתם של המורים ובתוכנית עצמה.
אורי מקלב: ההיבט השני – זה גורם נזקים ישירים למורים, לבעלויות, למורים שבאו במקום.
אורי מקלב: ההיבט השלישי – ההיבט של הפרוצדורה: המכתבים המודיעים שבוטלו למורים שעות נשלחו כמה חודשים אחר כך על תאריך מוקדם.
אורי מקלב: אני מקווה שהובנתי.
מוטי רוזנר: אני מנהל האגף לפיתוח מקצועי במשרד החינוך.
מוטי רוזנר: נמצא איתי דוד הדרי, שהוא המפקח הארצי המטפל בנושא.
מוטי רוזנר: אני הייתי רוצה לענות על שתי השאלות שנשאלנו, אבל צריך להבין את הפרוצדורה והתהליך.
מוטי רוזנר: יש לי תקנה של מענקי שעות ושכר לימוד הניתנים למורים.
מוטי רוזנר: הסכום שעומד לשעות המענק הוא 57,000,000 שקלים, שזה מחצית מהתקנה.
מוטי רוזנר: מורים במדינת ישראל מגישים את הבקשה בשני אופנים: מורים שהם עובדי משרד החינוך - דרך המחוזות של המשרד.
מוטי רוזנר: לשם כל מורה מגיש באופן עצמאי את הבקשה.
מוטי רוזנר: מורים במוכר שאינו רשמי - הדבר נעשה דרך הבעלויות.
מוטי רוזנר: הבעלויות אוגדות את כל הבקשות, חותמות על הבקשות ומגישות אותן אלינו באופן מרוכז.
מוטי רוזנר: התאריך להגשה הוא אמצע מאי.
מוטי רוזנר: לבעלויות לוקח יותר זמן לאסוף את החומר, ואנחנו מקבלים אותו בסוף יוני – חודש לאחר מועד ההגשה רגיל.
מוטי רוזנר: אנחנו נענים להן, ואין לנו עם זה בעיה מיוחדת.
מוטי רוזנר: מספר הבקשות המוגש בכל הארץ הוא כ- 6,000 בקשות למענקי שעות.
אלכס מילר: למי מגיע לקבל שעות?
אלכס מילר: מהם הקריטריונים?
דוד אדרי: המורה צריך להיות בעל ותק של 4 שנים או קבוע, מועסק בשליש משרה לפחות, ושלא קיבל בעבר את כל המענקים שהוא יכול לקבל.
אלכס מילר: מוזר לי שיש כל כך מעט בקשות.
אורי מקלב: מותר לבקש רק שלוש פעמים.
אורי מקלב: בכל שנות העבודה שלך אתה יכול לקבל רק עד 12 שעות.
אלכס מילר: האם גזבר בית הספר מכיר את העניין הזה?
אלכס מילר: האם כל מורה יכול לגשת לגזבר והוא מתדרך אותו איך להגיש את הבקשה, או שהמורה מגיש זאת באופן עצמאי?
דוד אדרי: המורה מגיש את הבקשה לבד.
דוד אדרי: הדברים נמצאים באינטרנט.
מוטי רוזנר: יש טופס באתר האינטרנט.
מוטי רוזנר: יש חוזר מנכ"ל.
אלכס מילר: עד איזה תאריך אפשר להגיש?
מוטי רוזנר: 15 במאי.
מוטי רוזנר: מאחר ובמחוזות ההקלדות הן פחות ממחצית מכל הארץ, אז במחוזות גומרים תוך חודש ימים להקליד את כל הבקשות.
מוטי רוזנר: כאשר אני קיבלתי את הבקשות מכל הארץ, מצאתי שסך הבקשות לכל מדינת ישראל, למעט המוכשר, הוא 40% מסך התקציב העומד לרשותי.
מוטי רוזנר: לכן, נתתי הוראה לשחרר את הבקשות, כפי שהם ביקשו.
מוטי רוזנר: המשכנו להקליד את הבקשות מהמוכר שאינו רשמי, ומצאנו שעל מנת להיענות לכל הבקשות של המוכר שאינו רשמי אני זקוק ל-60,000,000 שקלים.
מוטי רוזנר: אין לי אפשרות לתת 60,000,000 שקלים.
אורי מקלב: יש לך 57,000,000 שקלים.
אורי מקלב: כלומר, חסרים לך 3,000,000 שקלים.
מוטי רוזנר: כפי שאמרתי בתחילת דבריי, יש לי תקנה שהיא גם למענקים וגם לשכר לימוד.
מוטי רוזנר: יש בה בסך הכל 115,000,000 שקלים.
מוטי רוזנר: מחציתם לפה, ומחציתם לפה.
מוטי רוזנר: מתוך 57,000,00 שקלים 60% היו בקשות של המוכר שאינו רשמי.
מוטי רוזנר: לו הייתי נותן את כל מה שהמוכר שאינו רשמי ביקש, הייתי צריך עוד 23,000,000 שקלים.
מוטי רוזנר: לכן, במוכר שאינו רשמי, כל מי שביקש 4 או 3 שעות קיצצתי לשעתיים.
מוטי רוזנר: כל מי שביקש שעתיים או שעה, קיבל את כל מלא בקשתו.
מוטי רוזנר: לידיעתך, חה"כ מקלב, המספרים שבידי אומרים כך: 1,115 מורים קיבלו את כל מה שביקשו.
מוטי רוזנר: 1,356 מורים קיבלו או 50% או 66%.
מוטי רוזנר: 1,115 מורים לא קיבלו כלל את מה שביקשו.
מוטי רוזנר: שתי פעולות נקטתי על מנת להישאר במסגרת התקציב שיש לי, כי אינני יכול לעבור עליו: פעולה ראשונה – קיצצתי את השעות 4 ו-3 לשעתיים.
מוטי רוזנר: פעולה שנייה – יש 15 קדימויות או עדיפויות שלהן נותנים מענקים בשכר הלימוד.
מוטי רוזנר: קיצצתי מ-1 עד 7 בלבד, שהם הדברים המרכזיים: מוסמך בכיר, שזה כמו תעודת הוראה, תואר ראשון, שני ושלישי, שאלה הדברים המרכזיים של המערכת.
אורי מקלב: אמרת שסך הכל הבקשות הגיעו ל-60,000,000 שקלים.
מוטי רוזנר: לו הייתי נענה לכל הבקשות של המוכשר, הייתי זקוק ל-60,000,000 שקלים.
מוטי רוזנר: אני חילקתי למוכשר 37,000,000 שקלים, כאשר לכל המורים במדינת ישראל חולקו 24,000,000 שקלים.
מוטי רוזנר: היחסיות היא 40,000,000 שקלים מול 60,000,00 שקלים, כך שאין פה חוסר שוויון בשום צורה שהיא.
אורי מקלב: מה שונה השנה מהשנים הקודמות?
מוטי רוזנר: אל"ף, מספר הבקשות של המוכר שאינו רשמי הוא למעלה מ-1,300.
מוטי רוזנר: יותר בקשות ל-4 שעות.
מוטי רוזנר: בעבר, המשרד, מעת לעת, עזר לי במסגרת שעות עודפות.
מוטי רוזנר: השנה אין למשרד שעות עודפות, וזה בגלל הכנסה של תרבות ישראל ונושאים נוספים, ופיצול כיתות א' במסגרת "אופק חדש".
מוטי רוזנר: השנה אין עזרה מן המשרד, ואני נשאר עם 115,000,000 שקלים.
מוטי רוזנר: את זה חילקתי, ונשארתי בגבולות התקציב.
אלכס מילר: מה אומר ההסכם?
מוטי רוזנר: ההסכם, באופן משפטי וחוקי, אומר כמה דברים: "מודגש בזאת כי גובה המענקים, שיאושרו ויחולקו בפועל, ייקבע על פי גבולות התקציב של משרד החינוך ובהתאם לחוק התקציב.
מוטי רוזנר: המענקים יינתנו על פי סדר העדיפות המפורט בסעיף 3 להלן".
מוטי רוזנר: לגבי דבריו של חה"כ מקלב על כך שמורים נפגעו, אני רוצה לומר שני דברים.
מוטי רוזנר: אחד - עד שמורה לא קיבל מאיתנו אישור הוא לא יכול לבנות על שום דבר.
מוטי רוזנר: אנחנו לא מחויבים מלכתחילה לתת.
מוטי רוזנר: שתיים – אני מצטט מתוך חוזר מנכ"ל, סעיף 414: "עובד הוראה שזכותו למענק בוטלה מסיבה כלשהי, לא יוכל להסתייע באותה שנה בטענה שצמצם את משרתו".
מוטי רוזנר: קרי: העובדה שהמורים לקחו בחשבון מלכתחילה שהתקבלו, ואחר כך קיבלו הודעה שהם קיבלו פחות ממה שהם היו צריכים לקבל, איננה מהווה עילה להפחתת משרה או להכנסת מורים אחרים לבית ספר בהנחה שהם התקבלו.
אורי מקלב: אתה יודע למה הכוונה שם.
אורי מקלב: הכוונה היא שביטלו את הזכאות של אותו מורה מהסיבות שהמורה לא זכאי, ולא שאתם לא נתתם תקציב או שאתם לא הודעתם.
אורי מקלב: בתהליך בדיקת הזכאויות קורה שצריך לבטל למישהו זכאות, או שלא מתאים מה שהוא ביקש למה שהוא זכאי ללמוד.
אורי מקלב: במקרה כזה אתה אומר לבן אדם: אנחנו ביטלנו לך את החוזה.
מוטי רוזנר: אבל לא ביטלנו.
מוטי רוזנר: טרם הודענו.
אורי מקלב: לא הסברת מדוע השנה שונה משאר השנים.
מוטי רוזנר: אמרתי שקרו שני דברים.
מוטי רוזנר: אמרת שהמשרד לא עזר מתקציבים אחרים.
מוטי רוזנר: הבעיה שיש אובר בבקשות, זו לא בעיה רק של השנה.
מוטי רוזנר: השנה המשרד לא עשה מאמץ.
מוטי רוזנר: אנחנו גם מבינים למה הוא לא עשה מאמץ.
מוטי רוזנר: משרד החינוך אמון על המורים של המחוזות.
מוטי רוזנר: להם נתנו באופן שוטף, בטענה שהם הגישו ראשונים – ויכול להיות שזה נכון.
מוטי רוזנר: באף מקום לא הופיע שיש סדרי עדיפות למורים במחוזות.
מוטי רוזנר: אתם החלטתם לבד לתת להם עדיפות.
מוטי רוזנר: אתה אומר: "אני כבר אישרתי להם".
מוטי רוזנר: העובדה היא, שאתה אישרת גם למורים שנמצאים במסגרת המוכר שאינו רשמי.
מוטי רוזנר: הם קיבלו מכתבים ממך ב-18 לספטמבר.
מוטי רוזנר: היום אתה בא ואומר: "אני לא אחראי למורה שכבר קיבל".
מוטי רוזנר: אנחנו מאוד מעריכים את מה שעשיתם.
מוטי רוזנר: המחלקה בראשות מוטי רוזנר פעלה באופן יפה מאוד.
מוטי רוזנר: אני לא מכיר אותו באופן אישי, אבל זה מה ששמעתי.
מוטי רוזנר: עד היום לא היו שום תלונות.
מוטי רוזנר: הם היו גמישים.
מוטי רוזנר: גם אם הבעלויות לא הגישו במאי, הם קיבלו את זה.
מוטי רוזנר: הם לא חיכו, אלא נתנו להם הארכות לעבוד.
מוטי רוזנר: היום אולי קיצצו לו בתקציב.
מוטי רוזנר: לא קיצצו בתקציב.
אורי מקלב: אבל לא הוסיפו לתקציב, כפי שהיה נהוג.
מוטי רוזנר: גם לא הוסיפו לתקציב מעולם.
אורי מקלב: אי אפשר לקחת התנהלות הקיימת 20 שנה, ולשנות את כללי המשחק תוך כדי משחק.
אורי מקלב: הדבר שהיו"ר הכי לא אוהב, הוא לשנות את כללי המשחק תוך כדי המשחק.
אורי מקלב: אדוני היו"ר, זה משפט ששמעתי ממך כמה וכמה פעמים.
אורי מקלב: זה מה שאתם עשיתם.
אורי מקלב: אתם שיניתם את כללי המשחק תוך כדי משחק.
אורי מקלב: לקבל ב-18 לספטמבר הודעה: "אתם זכאים", זה כבר אחרי הזכות שלך לבוא לאדם ולהגיד לו: "אתה לא זכאי".
אורי מקלב: אנחנו מדברים על 18 לספטמבר.
אורי מקלב: אף אחד לא קיבל הודעה: "אתם צריכים להיערך, והשנה תהיינה בעיות".
אורי מקלב: אני מבין שהיו חסרות שעות.
אורי מקלב: מה עושה משרד מתוקן במדינת ישראל?
אורי מקלב: המשרד מוצא איך לכסות את ה-24,000,000 שקלים החסרים, כמו כל השנים.
אורי מקלב: לא קיבלתי עדיין תשובה בנוגע לתאריך.
מוטי רוזנר: חה"כ מקלב אמר, שאנחנו אמונים על המורים במחוזות.
מוטי רוזנר: אנחנו אמונים על כל המורים של מדינת ישראל, כולל מורי המוכשר שהם חלק מהמורים במדינת ישראל ואנחנו מטפלים בהם מדי שנה ברוחב יד.
אלכס מילר: אתם יצאתם מנקודת הנחה מסוימת, שכל פעם שהיה לכם אובר קיבלתם תקציב והשלמה ממשרד החינוך.
אלכס מילר: כל שנה הלכתם על הקצה.
אלכס מילר: הגעתם למצב שבו פרצתם את התקציב, פרצתם את המסגרת.
אלכס מילר: אתה מבין שככה המערכת לא יכולה לעבוד.
אלכס מילר: אנחנו אחראים כאן על הפיקוח על הרשות המבצעת.
אלכס מילר: כאשר קורה דבר כזה, זו עילה שמחר כל משרד ממשלתי יכול ליזום פרויקט, לצאת לציבור, הציבור ייקח חלק בפרויקט ורק אחר כך נתחיל לחשוב איך לממן אותו.
אלכס מילר: ככה תהיה לנו בעיה מאוד רצינית, כאשר משרד כזה או אחר מבצע פרויקטים שהוא לא מתוקצב עליהם.
אלכס מילר: אני הייתי מציע, שאם אתם יודעים שזה המצב אל תדברו על 4 שעות.
אלכס מילר: תדברו על שעה אחת, ואם תהיה לכם תוספת תוסיפו או שתעשו השלמה שנה אחר כך.
אלכס מילר: אתם הלכתם מהגבוה למטה.
אלכס מילר: בגלל שזה הסתבך ולא הצלחתם למצוא פתרון, התחלתם לבטל.
אלכס מילר: זה היה לקח שאתם למדתם.
אלכס מילר: אני לא מתעסק עם תביעות, ואני לא יודע מי יכול לתבוע.
אלכס מילר: בטוח שאתם מכוסים בעניין הזה.
אלכס מילר: זה לא ענייננו.
אלכס מילר: עניינו זה המצב האבסורדי שנוצר.
אורי מקלב: יש כאן בהחלט עילה לתביעה.
אלכס מילר: אני לא מתעסק בזה.
אורי מקלב: אני לא אומר למורים לנסות.
אורי מקלב: יש דרך אחרת לבדוק את הדברים.
אלכס מילר: אני כבר אומר לך, שאני לא יכול להמליץ למשרד להוסיף לתקנה 24,000,000 שקלים.
אלכס מילר: אני כבר אומר לך, שזה ילך למקום אחר אם הם יעשו את זה.
אלכס מילר: יכול להיות שאנחנו צריכים לבחון עם השר ועם משרד האוצר, האם הם יכולים לבוא ולהשלים את הפערים.
אלכס מילר: אני מציע שמשרד החינוך יעשה בדיקה מחודשת בכל המקרים של אותם הביטולים, יהיה בקשר עם חה"כ מקלב בנוגע לפניות שהוא קיבל בעניין המורים שנעשה להם עוולה או נזק בעקבות הביטולים, כדי לנסות לצמצם את הנזקים שנעשו במשך השנה.
אלכס מילר: אני מבקש מכם, בשנה הבאה, לעשות הערכות מחדש ולהיות כמה שיותר זהירים עם העניין של פריצת התקנה בהיבט של הגשת הבקשות.
אלכס מילר: עדיף לא לעשות מאשר לעשות ואחר כך שמישהו ייפגע.
אלכס מילר: צריך לחשוב טוב, ואם עושים אז עושים את זה בצורה מסודרת ויעילה, כדי שזה ייתן תוצאה שהמשרד מחפש בכל פרויקט שהוא עושה.
אלכס מילר: אני מבקש מכם, בכל לשון של בקשה, אל תצאו עם דברים שאתם לא יכולים לעמוד בהם אחר כך.
אלכס מילר: זה גורם לנו לבלגן שלם, ובטוח גם למשרד.
אורי מקלב: אני יכול להסכים למה שאתה אומר, אבל אני רוצה לחדד את מה שאמרת.
אורי מקלב: אתה אומר: "אני לא יכול לבקש 24,000,000 שקלים, אבל אתה צריך לדרוש שיתקנו את הנזק לכל אלה שנגרם להם נזק בעקבות הודעה שהם קיבלו".
אלכס מילר: חה"כ מקלב, אתה יודע מה זה כנסת ומה הכוח שלנו מול הרשות המבצעת.
אלכס מילר: אני לא רוצה שיוצר כאן מצב, שבעקבות הדרישה של משרד החינוך אותם אנשים שפנו אליך יקבלו מחר את מה שמגיע להם.
אלכס מילר: אנחנו במסגרת המלצה ולא במסגרת הוראה.
אורי מקלב: אני מכיר את הכוח של יו"ר ועדת החינוך.
אלכס מילר: לא נהוג לקבל החלטות, שלא יבצעו אותן בצורה כזו או אחרת.
אלכס מילר: אנחנו צריך להיות מקצועיים.
אלכס מילר: אני מבקש, והם יודעים את זה.
אלכס מילר: תאמין לי, שיש לי מערכת יחסים צמודה עם מערכת החינוך.
אלכס מילר: כשאני פונה אליהם, הם משתדלים לעשות את המקסימום בשביל לבצע את המלצותינו.
אלכס מילר: אני מבקש שהם יהיו בקשר איתך, שהם יפרסמו באתר את אותה הודעה כדי להבין עד כמה יש בעיה במערכת.
אלכס מילר: שיאספו את הפניות, וינסו לפתור.
אורי מקלב: הם יודעים.
אורי מקלב: הם מכירים אחד-אחד.
מוטי רוזנר: אני חייב לתקן פה משהו.
מוטי רוזנר: נוצר רושם מהדברים של היו"ר, שהיתה מחויבות של המשרד למשהו.
מוטי רוזנר: לא היתה שום מחויבות.
מוטי רוזנר: כתוב בחוזר מנכ"ל, שמורה יכול לקבל 1-4 שעות, בהתאם לתקציב שיש.
מוטי רוזנר: זה מה שעשינו.
אלכס מילר: אם אתה מעביר אישור לזכאות של בן אדם, יש לכך השלכות.
מוטי רוזנר: זו טעות טכנית, שתוקנה בין יום לשבועיים.
מוטי רוזנר: אני מזמין את חה"כ לעשות כל מה שהוא רוצה ולבדוק, אם לקח לנו 3 חודשים להודיע.
מוטי רוזנר: לקח לנו בין יום לשבועיים ימים בדיוק.
קריאה: אבל זה אחרי שהמורה התחיל כבר לעבוד.
אורי מקלב: ויש לנו הוכחות בעניין.
אלכס מילר: אני מציע לכם פתרון.
אלכס מילר: הרי בסופו של דבר, עדיף למשרד החינוך למצוא דרך לפתור בעיות מסוימות הקשורות לתקלות כאלה ואחרות שהיו אצלכם, מאשר ללכת ולמצוא את עצמכם מול כל מיני תביעות, עם הוכחות שכל אחד יביא.
אלכס מילר: אנחנו לא במגרש הזה.
אלכס מילר: אני מציע, שתעשו בדק בית, תבדקו איפה היו תקלות, תבדקו מה הנזק שנעשה.
אלכס מילר: עדיין יש לכם אחריות מול הדברים שאתם מפרסמים.
אלכס מילר: תנסו לתקן.
אלכס מילר: אם ייצא, ייצא.
אלכס מילר: אם לא, אנחנו נבדוק למה לא יצא ומה היו הסיבות.
אלכס מילר: אם הסיבות היו מקצועיות נטו, נראה איך אנחנו מתקדמים הלאה.
אלכס מילר: אם הסיבות היו של חוסר רצון לפתור את העניין הזה, אז תבינו שלנו יש את הכלים להתמודד עם זה.
אלכס מילר: אני מציע לעשות בדיקה מחודשת ולהיות בקשר עם חה"כ מקלב, יו"ר לשעבר של הוועדה לפניות הציבור, כדי שיעביר לכם את הפניות.
אלכס מילר: חה"כ מקלב יעדכן אותי במשך החודש הקרוב לגבי ההתפתחות בעניין, ואנחנו נשקול אם לקיים ישיבה נוספת או לא.
אלכס מילר: בישיבה הקודמת הוועדה ביקשה מהמועצה להשכלה גבוהה להביא מסקנות בעניין של יחסי עבודה בין שירותי בריאות כללית לבין האוניברסיטאות בעניין של משכורתם של אותם הפרופסורים שמכהנים כעובדים מן המניין בשירותי בריאות כללית ומלמדים בבתי ספר לרפואה.
אלכס מילר: נוצר מצב אבסורדי כאשר אותם אנשים מקבלים כפל תשלום על שעות, שהן שעות הוראה ובהן הם לא נמצאים במקום עבודתם בבית החולים ומקבלים תשלום מלא.
אלכס מילר: אנחנו ביקשנו מהמועצה להשכלה גבוהה להגיע לסיכום בעקבות האיומים שהיו על ידי שירותי בריאות כללית בעת השבתת הלימודים בבתי הספר לרפואה בפתיחת שנת הלימודים האקדמית הזו.
אלכס מילר: ביקשנו מהם להגיע למסקנות, כדי שלא יהיו בעיות בשנה הבאה.
אלכס מילר: אני לא קיבלתי שום הודעה מהמועצה להשכלה גבוהה על כך שיש מסקנות שאושרו.
אלכס מילר: אנחנו היינו אמורים לקיים ישיבה בשבוע הראשון של חודש ינואר, ועכשיו אנחנו כמעט בסוף חודש פברואר.
אלכס מילר: היה להם עוד פרק זמן לעניין זה.
אלכס מילר: אלי, האם יש לך איזושהי בשורה?
אלכס מילר: איך אתם רואים את הדברים, ומה מבחינת
אלכס מילר: כם המסלול הטוב ביותר בעניין הזה?
אלי כהן: קודם כל, תודה רבה על עצם קיום הפגישה.
אלי כהן: אני שמח, שהוועדה עוקבת.
אלי כהן: אני מדבר בשם שירותי בריאות כללית, שבית החולם סורוקה הוא אחד מהמוסדות שלה.
אלי כהן: בסיבוב הקודם, כאשר העלינו את הבעיה שאנחנו נדרשים לממן את רוב רובן של שעות ההוראה – אגב, לא רק בבית ספר לרפואה אלא בכל מקצועות הבריאות באוניברסיטת בן-גוריון – לאחר ההתערבות שלך הסכמנו לדחות את ההפסקה של מתן שירותי הלימוד עד אשר יתפרסמו המסקנות של הוועדה של אבי ישראלי.
אלי כהן: לצערי, אנחנו נמצאים בחודש פברואר, כאשר באוקטובר נפתחת עוד שנת לימודים ואנחנו נמצא את עצמנו שוב באותה בעיה.
יהודית גידלי: האם עוד אין מסקנות?
אלי כהן: לצערי, המסקנות טרם פורסמו.
אלי כהן: אני חושב, שגם משרד הבריאות יתייחס לזה.
אלי כהן: פרק הזמן שנותר לפתרון הבעיה הולך ומתקצר.
אלי כהן: אנחנו נמצא את עצמנו שוב נמצאים באותה בעיה.
אלי כהן: אני מזכיר, שאנחנו שירותי בריאות, אנחנו קופת חולים, והתפקיד שלנו הוא לתת שירותי בריאות ולא לקיים מערך מרצים באוניברסיטה ללא פיצוי או ללא תגמול נאות.
אלי כהן: אנחנו לא מבקשים מאה אחוז בדברים האלה, אבל בהחלט צריכה להיות הסדרה ברמה הארצית.
אלי כהן: אני מצר על כך שההסדרה הזו מתעכבת.
רחל אדטו: מה אתם עושים בבית חולים אחר שלכם, בבלינסון?
אלי כהן: אין היקף כזה, אפילו לא דומה, בשאר בתי החולים.
אלי כהן: ההיקף של מספר השעות שאנחנו נותנים הוא נמוך.
רחל אדטו: אם אתה אומר שלא מתפקידכם להיות חלק מבית ספר לרפואה, אז הכלל הוא כלל.
רחל אדטו: יש לכם את בית חולים בלינסון, הכרמל, כפר סבא, ובכל המקומות האלה אתם מממנים שעות הוראה של עובדים.
אלי כהן: אנחנו לא ממנים.
אלי כהן: יש שם הוצאה של מינויים.
אלי כהן: את מכירה את המערכת הזו בדיוק כמוני.
אלי כהן: זה מספר מצומצם מאוד של רופאים.
אלי כהן: זה לא כל המערך.
אלי כהן: בשאר המקומות מדובר בבתי ספר לרפואה.
אלי כהן: פה אנחנו מחזיקים פקולטה שלמה של מקצועות הבריאות.
אלי כהן: זה לא רק בית ספר לרפואה.
אלי כהן: אלה כל המקצועות מסביב: הסיעוד, הרוקחות, בריאות הציבור.
אלי כהן: זה היקף נרחב מאוד.
רחל אדטו: אלי, יש דבר נוסף שאני רוצה להזכיר לך: לכם יש ערך מוסף מזה שזה שלכם.
רחל אדטו: אתם נהנים מזה שבית הספר לרפואה של אוניברסיטת בן-גוריון מכשיר לכם עובדי סיעוד, רוקחים ורופאים, שחלק גדול מהם נשאר בנגב, נשאר בסורוקה.
רחל אדטו: אי אפשר להתעלם מזה שאתם משקיעים, אבל אתם גם מקבלים את הפירות חזרה.
רחל אדטו: לכן, אתם לא יכולים להגיד: לא מעניין אותנו, אנחנו מנותקים, אנחנו לא משקיעים.
רחל אדטו: כמו שאתם משקיעים ברופאים, במסגרת כל מיני תוכניות שיש לכם בסורוקה, כך גם לפקולטה יש ערך מוסף מבחינת שירותי בריאות כללית, מבחינת כוח אדם.
אלי כהן: זאת הסיבה שהסכמנו להמתין עד שזה יוסדר ברמה הלאומית ולא לפגוע בבית הספר.
אלי כהן: יש לנו ערך מוסף, אבל יש גם הוראות חוק.