GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב כץ: התופעה של שלושה ראשים לגוף אחד, היא קלאסית של מדינת ישראל, שצריך להשתחרר ממנה.
יעקב כץ: בנושא האולפנים, צריך שבסוף יהיה אחראי אחד ולא שלושה ואנחנו רואים את זה בהרבה תחומים.
יעקב כץ: אנחנו ממנים אתכם ברגע זה, שאתם תהיו האחראים הבלעדיים ושלא יהיו שלושה ראשים לגוף אחד.
ריבה אביעד: היות ואני עומדת לפרוש, זה מקובל עלי.
יעקב כץ: אחר כך צריך לעשות ניתוחים להפרדת הראשים, שהם ניתוחים לא פשוטים.
חנוך צמיר: האחריות המקצועית היא אחת, לנו אין שום דבר פדגוגי בעניין.
יעקב כץ: כבוד היושב ראש, אני לא הייתי בודק את המשכורות של אנשי הסוכנות, אלא הייתי אומר – ועל זה זהבה גלאון גם תסכים איתי, שמכיוון שאנחנו מאבדים כל יום בין 300 ל- 500 איש בהתבוללות באמריקה, בארץ לא מתבוללים ויש לנו את הגברת שאומרת "לא מתבוללים, מתחתנים יהודים חילוניים עם יהודים ונשארים בתוך המסגרת".
יעקב כץ: אדוני, זה בין 120 ל– 180 אלף איש בשנה.
יעקב כץ: הייתי מעלה להם את המשכורות בפי שתיים ומציב להם אתגרים, שמדינת ישראל תכפיל את הסכומים במקום מיליארד דולר לשני מיליארד דולר ולומר להם תצילו מאות מתוך ה- 300 האלה שמאבדים כל יום, או מתוך ה- 180 אלף בשנה, כך שבעוד חמש שנים במקום לאבד 180 אלף בשנה נאבד רק 60 או 70 אלף בשנה.
יעקב כץ: לא לקצץ במשכורות, אלא לדרוש עבור המשכורות תקורה ועבודה כפולה ומכופלת.
אלכס מילר: חבר הכנסת יעקב כץ, צריך להבין דבר מאוד פשוט.
אלכס מילר: כאשר מישהו מתעסק במשהו והוא מצהיר שהוא מתעסק בדבר הזה, הפעילות של האנשים מול הגוף הזה כפופה להצהרות הגוף.
אלכס מילר: אם הסוכנות היהודית מצהירה מול התורמים שתורמים כסף, שמענו שרוב התקציב של הסוכנות הם מכספי התורמים, אם הסוכנות מצהירה בפני התורמים שהכסף נועד לעלייה לאותם היעדים שהם קבעו לעצמם, התורמים תורמים לפי אותם יעדים.
אלכס מילר: אתה מסכים איתי?
יעקב כץ: איזו שאלה?
אלכס מילר: הם מגייסים כסף למטרה אחת והכסף מנוצל למטרה אחרת.
אלכס מילר: יש לנו בעיה מאוד רצינית כמדינה כי אנחנו נותנים, כביכול, מנדט לגוף מסוים להתעסק במשהו המוסדר באמנה בין המדינה לאותו גוף.
אלכס מילר: אם אותו גוף, הסוכנות היהודית, אני מבין את המצב הכלכלי ואת הכל ומקרב הלב יש לי כבוד רב - - -
יעקב כץ: אתה יודע משהו שאנחנו לא יודעים, כשאתה אומר את הדברים האלה?
אלכס מילר: אני רק מנסה להבהיר, אם הסוכנות מקבלת היום החלטה פשוטה שמשנה את יעדי ההתעסקות של הגוף, כלומר הם לא יתעסקו עכשיו בנושאי עלייה אלא יתעסקו עכשיו בנושא, כמו שחבר הכנסת יעקב כץ אומר, בנושא של התבוללות.
אלכס מילר: אז המדינה אומרת בסדר, ניקח עכשיו על עצמנו את הדבר הזה ונפנה לאותם התורמים שתורמים לנושא העלייה ואנחנו נתעסק בנושא הזה.
אלכס מילר: רבותיי צריך להבין שכל זמן שהמדינה ישנה בשקט ואומרת שיש לה מישהו שמתעסק בנושא הזה אנחנו בטוחים שמישהו מתעסק בנושא.
אלכס מילר: אם בסופו של עניין נוצר מצב שמישהו שלקח על עצמו אחריות, חתם על אמנה לא עושה את זה או יוצא מכל מיני פרויקטים שקשורים לעלייה, אז זה לא מתבצע ואנחנו ממשיכים לחשוב שזה כאילו להתקדם.
אלכס מילר: הסוכנות יכולה לבוא ולהגיד שהיא יוצאת מכל הפרויקטים - - -
חנוך צמיר: היא לא יכולה היום.
חנוך צמיר: על פי חוק האמנה, היא צריכה לעשות את זה בהסכמת הממשלה.
אלכס מילר: אני אומר תיאורטית.
חנוך צמיר: גם תיאורטית היא לא יכולה, זה נגד האמנה.
אלכס מילר: אדוני, היא לא יכולה אבל תיאורטית זה מה שקרה, ב- 15 במרץ היא יוצאת.
חנוך צמיר: על פניו, היא לא יכולה לעשות את זה.
אלכס מילר: מחר זה יכול לקרות עם כל דבר אחר, בין אם זה "מינהל הסטודנטים והתלמידים", או עם כל הפרויקטים האחרים.
אלכס מילר: אני מבין אתכם ואין לי שום בעיה עם העניין, אם אתם באים ומשנים את הדרך שלכם, המדינה צריכה להיערך לעניין ולהמשיך לתפקד ולבצע את עבודתה והתחייבותה לאנשים שעלו לישראל.
יעקב כץ: אולי רצוי שיתנו לנו את נתוני התקציב שלהם, כמה הם מוציאים על משכורות, כמה הם מוציאים על כל דבר.
ג'וש שוורץ: אני מזכ"ל הסוכנות היהודית.
ג'וש שוורץ: אני רואה שהדיון כאן התרחב קצת מעבר לאולפנים ואני קודם כל רוצה לברך את משרד החינוך ואת המשרד לקליטת העלייה, את היוזמה והאחריות שהם מגלים בלקיחת האחריות על האולפנים.
ג'וש שוורץ: לפני כשנתיים, הסוכנות היהודית קיבלה תכנית אסטרטגית חדשה.
ג'וש שוורץ: תכנית שהציבה כיעד מרכזי מספר נושאים וביניהם עלייה.
ג'וש שוורץ: הסוכנות ממשיכה לעסוק בעלייה.
ג'וש שוורץ: העלייה עדיין יעד מרכזי של הסוכנות היהודית וגם הנושא של הלחימה בהתבוללות וחינוך יהודי ציוני, כל הנושא של "מסע" ו"תגלית".
ג'וש שוורץ: יש תכנית אסטרטגית חדשה לסוכנות שנקבעה על ידי התורמים של הסוכנות וראשי הארגונים בעולם.
ג'וש שוורץ: התכנית הזאת הוצגה לראש ממשלת ישראל בוועדת התיאום שפועלת בין הממשלה לסוכנות, וראש הממשלה אף בירך על התכנית.
ג'וש שוורץ: התכנית גם הוצגה בוועדת העלייה והקליטה של הכנסת על ידי נתן שרנסקי ונדונה שם בהרחבה.
ג'וש שוורץ: יציאתה של הסוכנות היהודית מנושא האולפנים, היא לא מכוח קיצוצים אלא מכוח תפיסה שהסוכנות צריכה להתמקד בפעילות בתפוצות, בהבאת כמה שיותר עולים, בחיבור כמה שיותר נוער יהודי לישראל דרך ביקורים בארץ, דרך חיבור לישראל ופחות בנושא הקליטה, שהיא באחריות הממשלה.
ג'וש שוורץ: אנחנו העלנו את נושא האולפנים לפני כשנתיים - - -
אלכס מילר: אדוני, כשהצגתם את התכנית לראש ממשלת ישראל מר בנימין נתניהו וליושב ראש וועדת העלייה והקליטה חבר הכנסת דני דנון, אתם גם סיכמתם עם כל מי שבפניו הצגתם את התכנית.
אלכס מילר: הרי לפי התכנית שלכם, שיניתם קצת את ההשקעות לפרויקטים.
אלכס מילר: קיבלתם אישור על כך, שכשאתם יוצאים הממשלה תממן את היציאה שלכם והתקצוב יגיע מהם?
אלכס מילר: נראה לי קצת מוזר, כי מצד אחד אתם בונים תכנית אסטרטגית ומפנים את הכסף ממקום א' למקום ב', מציגים את זה בפני ראש ממשלה שמברך אתכם על כך, אבל אני לא שמעתי את ראש הממשלה אומר למשל, שהוא עכשיו לוקח על עצמו את האחריות, שה- 4.5 מיליון שקל שתקצבתם את האולפנים, מועברים מתקציב האוצר למשרד החינוך או למשרד לקליטת העלייה או לשלטון המקומי, כך גם התקצוב למינהל הסטודנטים כמו כל הפרויקטים שאתם יוצאים מהם.
אלכס מילר: אם ראש הממשלה בירך, אז אני גם מקווה שיש מאחורי זה תקציב.
ג'וש שוורץ: מתקיים כרגע דיאלוג, בין הסוכנות היהודית לבין מזכיר הממשלה, בעניין התיאומים סביב השינויים בהשקעות של הסוכנות.
ג'וש שוורץ: אמור להיות דיון בקרוב מאוד, הוא היה אמור להיות בשבוע שעבר וזה נדחה ביוזמת מזכיר הממשלה, אמור להיות דיון בהשתתפות מנכ"ל משרד החינוך, מנכ"ל המשרד לקליטת העלייה, מנכ"ל משרד התפוצות, מנכ"ל הסוכנות ומזכיר הממשלה בדיוק סביב הסוגיות האלה.
אלכס מילר: הדיון הוא חשוב.
זהבה גלאון: אני רוצה לברך על הודעת משרד החינוך ועל התיאום עם המשרד לקליטת העלייה, שהאולפנים לא ייסגרו , זו מטרת הדיון הנקודתית.
זהבה גלאון: אני חושבת שיש למדינה אחריות ואני שמחה שהיא לקחה על עצמה את האחריות הזאת, על מנת לוודא שעולים חדשים שמגיעים, יזכו לכל מה שצריך ואחר כך יהיו לנו יושבי ראש וועדת חינוך עם עברית משובחת.
זהבה גלאון: אני חושבת שאדוני צריך לקחת בחשבון, אנחנו רואים את החשיבות של הפעילות של הסוכנות, אבל שום דבר במדינת ישראל זה לא נישואין קתוליים.
זהבה גלאון: אם הסוכנות החליטה על שינוי יעדים אסטרטגיים או שינוי תפיסה, כמו שאמר כאן נציג המשרד לקליטת העלייה, הדברים האלה נקבעו בזמנו באמנה מכוח חוק, אף אחד לא יוצא באופן חד-צדדי.
זהבה גלאון: מכוון ששמענו כאן על ההידברות בין הסוכנות לממשלה, אני חושבת שהוועדה צריכה לקרוא, אני לא יודעת אם זה משא ומתן, אבל הצעת ההידברות בין הסוכנות לגורמים הרשמיים כדי לוודא שאף אחד לא ייפול בין הכיסאות כתוצאה מהקיצוצים הרוחביים או האורכיים שהסוכנות עושה עכשיו כי יש לה יעדים אסטרטגיים אחרים.
זהבה גלאון: מה שחשוב לנו כרגע בנקודת הזמן הזו לפנות למשרד לקליטת העלייה ולמשרד החינוך שיחתמו על ההסכם.
זהבה גלאון: אנחנו יודעים שהאולפנים לא ייסגרו וכל שאר הנושאים שהם רחבים יותר וחשובים יותר, לדעתי זה לא בדיוק המקום והזמן לגעת בהם כרגע.
זהבה גלאון: זכותו של אדוני, קטונתי, זכותו לעשות ככל העולה על רוחו.
זהבה גלאון: בדיון שאני יזמתי, בנקודת הזמן הזו מה שעמד לנגד עיניי הוא שהפעילות החשובה והברוכה של האולפנים תמשך.
זהבה גלאון: אני שמחה שכך ואני מבינה מאנשי הסוכנות שהם נתנו מספיק זמן התראה, הם הודיעו בינואר, הם הודיעו קודם לכן שב- 15 במרץ כך וכך יקרה.
זהבה גלאון: זה לא שמישהו בא עכשיו ברגל גסה באופן חד-צדדי הודיע 'אנחנו הולכים תשברו את הראש'.
זהבה גלאון: יש משא ומתן, יש תהליך הידברות.
זהבה גלאון: אני חושבת שהוועדה צריכה לקרוא לגורמים המוסמכים, לקדם ולהאיץ את תהליך ההידברות ובא לציון גואל.
אלכס מילר: בבקשה, חברת הכנסת עינת וילף.
עינת וילף: רציתי לדבר עכשיו, דווקא אחרי הטיפול בנושא הנקודתי, כי אכן זה נראה שזה הולך לכיוון טוב ואני מברכת על כך.
עינת וילף: רציתי לנצל את הדיון לנושא קצת יותר רחב, שהוא אחריות הסוכנות היהודית להפצת השפה העברית, לא בהכרח במסגרת של קליטת עלייה.
עינת וילף: יותר ויותר זו אחריותה של מדינת ישראל.
עינת וילף: אני חושבת שדווקא במסגרת התכנית האסטרטגית יש חשיבות אדירה לכך שהסוכנות היהודית, יחד עם ממשלת ישראל, תיקח אחריות להפצת השפה העברית גם בקרב אלה שלא מחר בבוקר עולים לישראל והחליטו לעלות לישראל.
עינת וילף: אנחנו צריכים לחשוב, על מתכונות אחרות של לימוד עברית.
עינת וילף: כשאנשים רוצים ללמוד צרפתית, אנגלית או גרמנית יש להם שלל אפשרויות של לימוד, כמו לבוא לשבועיים חופשה וללמוד שפה.
עינת וילף: אני חושבת שזה הכיוון שאנחנו צריכים ללכת אליו, כיוון שבו אנשים מבקרים בישראל הם כבר ראו את כל האתרים, יש גבול לכמה פעמים אפשר לעשות את זה, הם יבואו לחופשה של שבועיים או ארבעה שבועות לשפר עברית, להתחיל עברית, לשייף עברית.
עינת וילף: צריכה להיות תפיסה מאוד ברורה שלא יוצאים מנושא העברית, אולי לא יוצאים מנושא האולפנים כמנגנון קליטה למי שכבר קיבלו את ההחלטה לעלות ארצה.
עינת וילף: במקביל צריכה להיות תכנית להפצת השפה העברית בתפוצות בתכניות קצרות יותר המלוות בחופשות שמאפשרות למי שחי בתפוצות לבוא לישראל וקצת לקבל יותר עברית, ושזה יהיה חלק מהחינוך היהודית שלו וחלק מהתרבות שלו.
עינת וילף: את זה רציתי להגיד היום מעבר לטיפול הנקודתי.
רני טריינין: אני מודה לחברת הכנסת עינת וילף, כי היא "קלעה" בדיוק בנקודה שרציתי להסביר, בין השאר בתכנית החדשה גם של הסוכנות וגם של ההסתדרות הציונית העולמית שרק לפני שבוע קיימה פה את ישיבת ההנהלה שלה עם הוועדה לעלייה קליטה.
רני טריינין: הנושא של העברית הופך להיות לנושא מאוד מרכזי גם בתפוצות וגם בקרב אותם סטודנטים שמגיעים במסגרת "מסע" או כל תכנית אחרת לארץ, להעשיר אותם בעברית ובהחלט לתת להם את הגירוי הראשוני ואת ההכנה.
רני טריינין: היום בהכנה של עולים בחו"ל לקראת העלייה באולפנים כאלה ואחרים יש תכניות בהחלט מתקדמות, כפי שאת ציינת ורמזת, לעברית.
רני טריינין: נושא העברית כרגע, לא הופך להיות משהו שהוא חיצוני לעבודה שלנו, אלא להפך.
רני טריינין: בנוגע לויכוח, אני באמת חושב שהוא לא שייך לוועדה הזאת, אבל כמובן הוא עניינו של כל חבר כנסת.
רני טריינין: כמי שחותם על מאזן הסוכנות היהודית, המאזן הוא שקוף, הוא פתוח, ניתן להיכנס לכל אתר ולמצוא את כל הפרטים התקציביים שקשורים לסוכנות היהודית - - -
אלכס מילר: חס וחלילה, אנחנו לא אומרים שיש משהו שאתם מסתירים.
רני טריינין: לא.
רני טריינין: לגבי התורמים, צריך להבין שאנחנו המשכנו שנים לממן את האולפנים, למרות שהתורמים כבר מספר שנים לא היו מעוניינים יותר לעסוק בנושאים שהם גם מודעים שהם מתפקידה של המדינה, הם רוצים להיות משלימים ולא תחליף.
רני טריינין: זאת הנקודה שאולי צריך להבין אותה.
רני טריינין: שוב, אני מברך כמו אחרים על ההסכמות שנוצרות.
אלכס מילר: זה דבר חשוב להשמיע לנו, אם אתה אומר שהסוכנות היום עושה את דרכה על פי המדיניות והרצון ובקשת התורמים, זה דבר שאנחנו חייבים לדעת כי אם ראשי התורמים שלכם קובעים את סדר היום בסוכנות ברמה שלא רוצים לתרום לאולפנים, מבחינתנו זו בעיה שאנחנו צריכים לפתור אותה.
אלכס מילר: לא יתכן מצב, שכל שנה-שנתיים יהיה שינוי ברצונות התורמים ואתם תעשו "פינג פונג" בתכניות שלכם.
אלכס מילר: יבוא תורם שלא בא לו עכשיו לתרום לאולפנים אז אתה יוצא מהאולפנים, השני אומר שלא בא לו שמהכסף שלו יקבלו מימון לתואר ראשון – אז אתה יוצא ממינהל הסטודנטים, השלישי לא בא לו שמהכסף שלו יתעסקו בהתבוללות.
אלכס מילר: הרי אתם לא יכולים להתנהל בצורה כזאת - - -
זהבה גלאון: לא נראה לי שיורדים לרזולוציות כאלה.
רני טריינין: כבוד היושב ראש, אני חושב שיש כאן מידה של הגזמה ואני גם אמרתי שאנחנו המשכנו שנים למרות אי רצונם של התורמים או העדפותיהם השונות המשתנות לבקרים.
רני טריינין: אנחנו כן מנסים לייצר יציבות.
רני טריינין: לכן השינויים שאנחנו עושים הם שינויים ארוכי טווח, הם לא שינויים של מהיום למחר.
רני טריינין: לכן גם הנושא שעלה כאן, כבר אמרנו שלפני שנה וחצי זה עלה, זה לא לראשונה.
רני טריינין: כפי שנאמר יש הידברות מאוד מאוד אינטנסיבית ורציפה עם המערכת הממשלתית כולל עם משרד החינוך, גם המנכ"ל שלנו נפגש עם המנכ"לית לפני שבוע.
רני טריינין: כך שהדברים הם לא פתאום שאנחנו כאן מגיעים בבוקר בעקבות בקשה כזו או אחרת.
אלכס מילר: אתכם אני מבין לחלוטין.
אלכס מילר: יש לכם עוד משא ומתן עכשיו על פרויקטים אחרים שבכוונתכם לצאת מהם?
זהבה גלאון: שקשורים לתחום החינוך.
רני טריינין: יש משא ומתן עם ממשלת ישראל לגבי חלוקות אחרות של אחריות ושל מימון שאין לנו את הזמן ואני גם לא חושב שזה המקום.
אלכס מילר: אתם מנהלים משא ומתן על "חפציבה", או שזה פרויקט שנשאר?
זהבה גלאון: מה זה "חפציבה"?
אלכס מילר: "חפציבה", זה חינוך יהודי.
רני טריינין: אתה תקבל תשובה מסודרת.
רני טריינין: אני לא מציע להיכנס לכל פרט ופרט פה, בבקשה.
ג'וש שוורץ: אני לא מציע שניכנס כאן לפרויקטים פרטניים, כי גם לא התקבלו החלטות לגבי פרויקטים אחרים.
ג'וש שוורץ: לגבי האולפנים באופן ספציפי אנחנו הודענו לפני זמן מה.
ג'וש שוורץ: לגבי שאר הפעילות של הסוכנות בעקבות התכנית האסטרטגית החדשה, אנחנו מנהלים דיאלוג עם מזכיר הממשלה, על כל התכניות ידונו שם.
ג'וש שוורץ: אני רק רוצה לתת דוגמה אחת של התכנית האסטרטגית שלנו, אנחנו משקיעים בתוכנית כמו "מסע" סכומים של עשרות מיליוני שקלים בשנה.
ג'וש שוורץ: אלו דברים חדשים ואנחנו מתכוונים ככל שנצא מהדברים הישנים גם להשקיע כספים בתחומים חדשים אשר יתואמו עם הממשלה.
ג'וש שוורץ: אנחנו לא מתכוונים לעשות פעולות חד-צדדיות.
חנוך צמיר: אדוני היושב ראש, אני לא רוצה לקלקל את האידיליה שכביכול נוצרה כאן, אבל שיהיה ברור שהמשא ומתן בין הסוכנות לבין הממשלה עוד לא התחיל.
חנוך צמיר: הוא נדחה מכל מיני סיבות אובייקטיביות ואני לא יודע לאן הוא יוביל, אבל בסופו של יום אם חברי בסוכנות היהודית חושבים שבאמצעות הודעה מייצרים תקציב, הדבר הזה לא עובד בצורה כזאת והם יודעים את זה טוב בדיוק כמוני.
רני טריינין: לא חושבים כך.
חנוך צמיר: סליחה רני, אני אומר לפרוטוקול כי זה מאוד חשוב, זה לא "נשב נודיע לממשלה הכל יעבור", זה לא עובד כך, מדובר על עשרות מיליוני שקל ואם לא יותר מזה.
חנוך צמיר: רק אחרי שתתקבל ההחלטה העקרונית על האחריות, יתחיל הדיון האמיתי מי יתקצב את הדברים האלה.
חנוך צמיר: לכן אני פונה לאנשי הסוכנות היהודית ומתריע כבר עכשיו, זה לא יכול להיות דיאלוג של הודעות, זה צריך להיות דיאלוג של הסכמות ולוח זמנים מתואם ומוסכם מראש.
אלכס מילר: חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ, בבקשה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב ראש, אני לא שמעתי את תחילת הדיון ואני מבינה שהסוכנות לא תשתתף באותם האחוזים באולפנים או שבסופו של דבר כן?
אלכס מילר: הסוכנות הודיעה שהיא תעצור את המימון של 4 מיליון שקל, החל מה- 15 במרץ.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את זה אני יודעת, מה הוחלט?
זהבה גלאון: שמשרד החינוך והמשרד לקליטת העלייה יממנו.
יעקב כץ: משרד החינוך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה מה ששמעתי, השאלה אם זה הוחלט או לא.
זהבה גלאון: הוחלט, שהם ייקחו על עצמם את האחריות שהאולפנים לא יסגרו והגורמים הרלוונטיים אמורים להיפגש.
חנוך צמיר: אנחנו מקווים שזה ייפתר, אבל אין לנו בטחון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה היא, האם הסוכנות בסוף משתתפת או לא משתתפת?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בשביל זה בעצם נפגשנו.
אלכס מילר: כחברת כנסת ותיקה, את מבינה שזה לא שהמשרדים הממשלתיים מקבלים תקציב, מתי שבא להם וכמה שהם רוצים, יש תקציב ואם פתאום מוטל איזשהו נטל על משרד שיש לו הוצאה תקציבית, הוא יצטרך לקצץ ממקום אחר.
אלכס מילר: אם אנחנו עכשיו 'מפילים' את ה- 4 מיליון שקל על משרד החינוך והמשרד לקליטת העלייה, הם יקצצו במשהו מתוך התקציב הגמיש.
אלכס מילר: בדרך כלל זה בפרויקטים, שהרי לא יוכלו לקצץ במשכורות של המורים או של עובדי המשרד, שזה תקציב קשיח, אלא יקצצו במשהו אחר ומחר את תגישי לכאן את הדיון המהיר על מה שיקצצו.
זהבה גלאון: לכן הצעתי, לקרוא לכך "תהליך הידברות מואץ בין הממשלה לסוכנות, כדי לקדם הליכים".
אלכס מילר: אנחנו לא נהייה מוכנים שתקציב הביניים, שכביכול יהיה ממומן, יצא מהתקציב שאנחנו אישרנו למשרדים.
אלכס מילר: אם התקציב הזה כבר יבוא, הוא חייב לבוא ממשרד ראש הממשלה ומשרד האוצר כתקציב נוסף למשרדים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבינה ולא ממעיטה בערכן של האסטרטגיות, לטפל בהתבוללות ובבעיות הזהות היהודית בחו"ל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש משהו שמאוד מציק לי כבר הרבה מאוד זמן, קיימת בי תחושה שבשנים האחרונות התעסקנו הרבה מאוד בבעיות שהן מחוץ לישראל ומחוץ לגבולות ישראל, כמו שלום עם שכנינו, כך שבאיזה מקום שכחנו לחלוטין את מה שקורה בתוך החברה הישראלית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לפני כמה חודשים, ראינו את הזעקה כשכל העם הזה יצא החוצה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לי תחושה, שבזמן האחרון קורה אותו הדבר גם במשרד לקליטת העלייה וגם בסוכנות, שמשקיעים הרבה מאוד מחוץ למדינת ישראל דבר שהוא נורא מוזר לי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני שואלת אותך אדוני סגן היושב ראש, מה שווה ההשקעה בחוץ לארץ לחיזוק הזהות היהודית אם עולים חדשים שמגיעים לארץ לא נקלטים כראוי כי הזרקורים לא אליהם מכוונים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מאוד מודה לסוכנות היהודית, שקלטה אותי בשנת 1979, ילדה בת 15.5 ולקחה אותי יד ביד - - -
יעקב כץ: למדת באולפנים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא רק שלמדתי באולפנים, אלא אני חייבת לומר שהקליטה שלי הייתה קליטה בה לא אושר לנו לצאת לעבודה עד שלא נסיים אולפן א' וב', אם איני טועה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה הדבר שלדעתי גרם לכך שהקליטה של שנות ה- 70 הייתה שונה לחלוטין מהקליטה של שנות ה- 90.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו עשינו עבודה יוצאת מהכלל, קלטנו כאן מיליון עולים, אבל עם כל הכבוד מכתב אחד, כבר לא צריך מכתב, סמס, פייסבוק או כל מה שאתם רוצים, מכתב של עולה חדש שכותב ליהודים בחוץ לארץ, 'עזבו את כל השטויות שמלמדים אתכם שם, עברית, זהות יהודית, כאן בארץ קשה מאוד להסתדר, אין לכם מה לחפש בישראל' אז כל העבודה הולכת לטמיון.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לכן אדוני היושב ראש, אני לא יודעת מה אתם הולכים להחליט, אני חושבת שהדיון הזה לגבי האסטרטגיה של קליטת עלייה במדינת ישראל, גם המשרד לקליטת העלייה שמשקיע מיליוני דולרים כדי להחזיר לכאן את היורדים, אני שואלת כל הזמן את אותה השאלה, מה עשיתם כדי שהם לא ירדו?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה אנחנו לא משקיעים במדינת ישראל?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הייתי מדברת הרבה על הנושא הזה, אבל אני רואה שאתה קצת חסר סבלנות לנאום שלי.
זהבה גלאון: אלו דברים מאוד מעניינים שצריכים לדון בוועדת הקליטה, לדעתי, לא הדיון הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שזה גם צריך לדון בוועדת החינוך, כי הכל מתחיל בחינוך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני דיברתי כילדה בת 15 על חינוך ולא דיברתי על משהו אחר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לומר לך שאני חושבת שגם אותם עולים שעלו בשנות ה- 90 ולא צלחה דרכם ללמוד עברית כי נתנו להם את סל הקליטה ואמרו לו 'לך עכשיו תחפש את החברים שלך'.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז במקום ללכת ללמוד עברית הוא אמר "יש לי כבר 25 אלף אני אלך לעבוד ואני אעשה עוד 25 אלף, אני אקנה דירה".
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש אנשים שלא יודעים עברית אחרי עשרים שנה כאן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולפנים לא רק שלא צריכים לא להיסגר, אלא מדינת ישראל וגם הסוכנות צריכים להשקיע פי שתיים עכשיו כדי לתת אפשרות לאותם עולים שהגיעו לכאן ללמוד עברית עכשיו.
יעקב כץ: מי אחראי לכך?
יעקב כץ: לפי סקר של "הארץ" 80% מאמינים באלוקים, למה לא 100%?
אלכס מילר: אני רוצה לברך את האולפנים ואת כל מי שעוסק במלאכה הלא פשוטה של לימודי השפה העברית לעולים ממדינות שונות מהעולם.
אלכס מילר: אנחנו כמובן רוצים לברך את המורים והמורות הנמצאים בפרונט מול כל העולים למדינת ישראל, שזה דבר חשוב.
אלכס מילר: אנחנו מקבלים את העמדה של כל הגופים הרלוונטיים שמבחינתם גם אם יהיה שינוי תמשך הפעלת האולפנים כסדרה.
אלכס מילר: זה דבר חשוב בסיכום הוועדה.
אלכס מילר: עצם הדיון עצמו היה סביב הנושא הזה.
אלכס מילר: אני פונה לסוכנות היהודית, ראשית כמו שנאמר כאן, אתם חתומים על האמנה וכל צעד שהוא חד-צדדי מהווה בעיה מאוד רצינית בהפעלת הגופים בהם אתם שותפים וקשורים למערכת החינוך במדינת ישראל.
אלכס מילר: אנחנו מבקשים מכם לא לעשות שום צעדים חד-צדדיים ללא הסכמה על הדברים שאתם חתומים על אמנה עם ממשלת ישראל.
אלכס מילר: אני פונה לראש הממשלה, כמו שהוא ידע לקבל ולברך על התכניות השונות ועל השינוי כזה או אחר באסטרטגיה של הסוכנות היהודית, להבהיר לנו שכל דבר שהסוכנות הייתה חלק במימונו, כלומר אם אתם מחליטים שאתם יוצאים מהמימון של העניין הזה הוא לוקח על עצמו אחריות למצוא את המקור התקציבי למימון הפרויקטים האלה.
אלכס מילר: אני כוועדת החינוך וחברי הכנסת, מעניין אותנו פחות מי מוציא מכיסו בין אם זה משרד החינוך, בין אם זה המשרד לקליטת העלייה או משרד ראש הממשלה, או הסוכנות היהודית.
אלכס מילר: אנחנו צריכים לישון בשקט ולדעת שזה קיים וזה מה שקורה.
אלכס מילר: אנחנו צריכים לישון בשקט שלפחות נדע ש פרויקט האולפנים מתקיים, יש הפעלת פרויקט "חפציבה" יש הפעלת פרויקט מינהל הסטודנטים.
אלכס מילר: בזמנו אישרנו אותם כי הממשלה משתתפת בפרויקטים מתקציבה, אחרי שאישרנו אנחנו יודעים שזה פועל.
אלכס מילר: כשיש צד שגורם לפרויקטים האלה להיסגר, דווקא המימון שלכם הוא מימון הרבה יותר קטן ביחס לכלל התקציב של הפרויקטים,וכתוצאה מהיציאה שלכם הפרויקטים האלה בסכנת סגירה, מבחינתנו זו בעיה ולכן אנחנו דורשים מכם שהנושאים האלה יעשו בהסכמה.
אלכס מילר: אם ראש הממשלה לקח על עצמו אחריות ונותן לכם גיבוי בכל עניין שינוי סדרי העדיפויות, שגם ימצא את התקציב למימון הפעילות ממנה אתם יוצאים.
אלכס מילר: אני מבקש גם, שכל אותם התקציבים שיהיו בסופו של דבר למימון הפרויקטים מהם אתם יוצאים לא יהיו מתקציב השוטף שאושר למשרדים על ידי הכנסת, מהתקציב שבו לא היה דבר הקשור למצב החדש הזה.
אלכס מילר: התקציב חייב לבוא כתקציב נוסף מאוצר המדינה שיממן את ההסכמות שיהיו בין הסוכנות היהודית לראש הממשלה.
אלכס מילר: בתאריך 14 במרץ, יום לפני הודעת
אלכס מילר: כם על יציאתכם מהעניין הזה, נקיים כאן דיון מקיף.
אלכס מילר: אני מבקש מכם להציג בפני וועדת החינוך את כל הנושא שקשור להשתתפות הסוכנות בפרויקטים חינוכיים שהם פרויקטים משותפים עם ממשלת ישראל.
אלכס מילר: לקבל את האסטרטגיה שלכם להמשך שיתופי הפעולה באותם פרויקטים עם המדינה.
אלכס מילר: בכך אולי נוכל לקבל קודם כל הבהרות בנוגע לעתידם של אותם הפרויקטים, נוכל גם לבוא ולתת כיוון כזה או אחר אם יהיו שינויים כדי שהפרויקטים ימשיכו לפעול.
אלכס מילר: בקשה אישית של היושב ראש ואני לא מכניס את זה לסיכום, אני ארצה לראות את כל הנתונים הקשורים להתנהלות הכלכלית של הסוכנות היהודית.
אלכס מילר: רבותי, צהריים טובים, אנחנו ממשיכים בסדר היום.
אלכס מילר: היום ה-19 במרס 2012, כ"ה באדר תשע"ב.
אלכס מילר: אנחנו מברכים את השר לביטחון פנים, חבר הכנסת אהרונוביץ, ואת יושב ראש התאחדות הכדורגל, אבי לוזון.
אלכס מילר: בנוסף אליהם הגיעו לוועדת החינוך אורחים מכובדים לדון בנושא הלא פשוט שהוא האלימות במגרשי הכדורגל.
אלכס מילר: להזכירכם, כבר בעבר העלתה ועדת החינוך על סדר יומה את הסוגיות שקשורות לאלימות במגרשי הספורט ובאירועי ספורט וכל פעם אנחנו נחשפים לאירועים קשים מאד.
אלכס מילר: האירוע האחרון שהיה במשחק בין הפועל למכבי גרם לנו לקיים כאן ישיבה דחופה.
אלכס מילר: פניתי לשר לביטחון הפנים בבקשה להשתתף בישיבה וכמובן, גם ליושב-ראש התאחדות הכדורגל כי אנחנו רואים חשיבות רבה בפתרון של הסוגיה הזאת במהרה, כדי שבאמת לא נמצא את עצמנו באסון לאומי דוגמת מצרים.
אלכס מילר: לשם כך צריך לקבל החלטות שהן אולי לא פשוטות כמו שעשו במדינות אחרות.
אלכס מילר: לדעתי, יש חשיבות להחמרת הענישה לכל אותם מתפרעים במגרשי הספורט.
אלכס מילר: יש הבדל עצום בין אירוע אלימות שמתרחש ברחוב בין שני אנשים מול אירוע שיכול להתרחש במגרש כדורגל, כאשר מדובר על המונים ושכל דבר קטן יכול להצית קבוצה גדולה של אנשים.
אלכס מילר: ריצה שלהם לכיוון המגרש יכולה להביא אותנו לכיוון של אסון לאומי ואחר כך לאף אחד לא יהיו תשובות איך לא מנענו את זה.
אלכס מילר: אנחנו נפתח בדיון.
אלכס מילר: נשמע הצעות שונות וגם לי יש איזושהי הצעה, שחשבתי עליה ואני אשמח בסופו של דבר לפרט אותה.
אלכס מילר: השר לביטחון הפנים הודיע לי שזמנו קצוב ולכן, אדוני, ברגע שתסיים את דבריך מבחינתנו אין שום מניעה שתמשיך בעיסוק בדברים החשובים שאתה עוסק בהם.
אלכס מילר: אני אתן לך לפתוח, אדוני, אחר כך ידבר יושב ראש התאחדות הכדורגל וכל האורחים שהגיעו.
יצחק אהרונוביץ': בוקר טוב לכם, אדוני היושב ראש, הוועדה, חבר הכנסת אלכס מילר, יושב ראש ההתאחדות לכדורגל אבי לוזון.
יצחק אהרונוביץ': נמצאים אתנו גם ראש אג"מ של משטרת ישראל ניסים מור וגם ראש חטיבת האבטחה אמיתי.
יצחק אהרונוביץ': חלק מהנוכחים אני מכיר וחלק אני פחות מכיר, אבל ביקש ממני היושב ראש שאני אגיע לוועדה ואני מאד שמח להיות חלק מהדיון הזה.
יצחק אהרונוביץ': אני הגעתי בזמן, ב-10:30, אבל הדיון הקודם נמשך ונמשך.
יצחק אהרונוביץ': אני אשאר כמה שאני יכול כי אני באמת צריך להמשיך הלאה.
יצחק אהרונוביץ': אני רוצה לפתוח בגינוי, גינוי של האלימות בספורט, במגרשי הכדורגל.
יצחק אהרונוביץ': אני מגנה בכל תוקף את ההתנהגות האלימה וכולם צריכים לעשות מה שניתן כדי להוריד את רף האלימות.
יצחק אהרונוביץ': בסוף כולנו באים ליהנות ממשחק ולא באים לאיזה אצטדיון לראות מאבק בין אוהדים לשחקנים.
יצחק אהרונוביץ': חזרתי לפני מספר שבועות מאירופה וביקשתי להיות באחד המשחקים שם, גם כדי ליהנות מהמשחק וגם כדי לראות את סידורי האבטחה.
יצחק אהרונוביץ': האצטדיון הוא קטן, 70,000 איש.
יצחק אהרונוביץ': באתי שעה וחצי לפני המשחק, קיבלו אותי מנהל האצטדיון ונשיא הקבוצה המארחת והסתובבתי שם.
יצחק אהרונוביץ': עברתי את השערים, ראיתי את המצלמות, ראיתי את הכניסות ואת האבטחה מבחוץ ומבפנים.
יצחק אהרונוביץ': עליתי למרכז השליטה שמי שמנהל אותו הוא אזרח שמנהל את כל האירוע.
יצחק אהרונוביץ': כולם יושבים שם ומבחינתנו זה כב"א, מד"א, משטרה – כולם כפופים אליו והוא מנחה את כולם עם מצלמות.
יצחק אהרונוביץ': רוב הנכנסים באו עם עניבות, באו עם ילדים ובאו עם נשים.
יצחק אהרונוביץ': אני נמצא באירוע כזה בפעם הראשונה ואני מספר לכם איך אני ראיתי את האירוע הזה מבחוץ.
יצחק אהרונוביץ': הכניסה היתה בדיוק רבע שעה לפני תחילת המשחק וביציאה תוך חצי שעה כולם כבר לא היו שם.
יצחק אהרונוביץ': זאת דוגמה אחת מאירופה ואני מניח שאתם מכירים את הדברים.
יצחק אהרונוביץ': בטח אבי היה בהרבה מאד משחקים ומגרשים ואני סיפרתי את החוויה האישית שלי.
יצחק אהרונוביץ': סיפרתי את זה לכל מי שאני פוגש וזאת חוויה של פעם בחיים.
יצחק אהרונוביץ': ברגע שנחקק חוק הספורט יש בו תחומי אחריות ברורים וחדים.
יצחק אהרונוביץ': אני הייתי שותף לדברים האלה.
יצחק אהרונוביץ': כתוב בו מה התפקידים של המשרד/משטרת ישראל, מה התפקיד של משרד התמ"ת וכמובן, התפקיד של משרד הספורט.
יצחק אהרונוביץ': יש חלוקה ובוודאי ראש אג"מ ירחיב על זה, אבל הדברים האלה ברורים.
יצחק אהרונוביץ': המשטרה, מתוקף תפקידה אחראית על הסדר וכמובן, על הפיקוד ושליטה.
יצחק אהרונוביץ': היא קובעת את המינון ואם היא רואה שהמשחק רגיש, היא גם מתייחסת מבחינתה וגם דורשת דרישות מלאות.
יצחק אהרונוביץ': הדברים האלה נבחנים אצל מפקד התחנה או מפקד המרחב או מפקד המחוז.
יצחק אהרונוביץ': בזמן שהתקיים המשחק בין הפועל תל-אביב למכבי תל-אביב הייתי בחו"ל אבל ראיתי את המשחק.