GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיא גריאני: זה מקום חדש וזו הדרך לנהל שלנו את השיח עם המורים ועם המערכת וחבל – לי באופן אישי ואני מאמין שהחבר'ה פה יסכימו – שאנחנו נאבד את מקום החשיפה הזה של המורים שגם נותן להם גם כח וסמכות לראות מה אנחנו עושים.
גיא גריאני: חשוב מאד לערב את הנערים מתוך בתי הספר, את יושבי הראש של מועצות התלמידים הבית ספריות, שיוכלו לקחת חלק האמנה, להעביר אותה לבית הספר, להכניס אותה אל התקנון וליצור פה תהליך משמעותי שיתרום לכולנו.
אייל שופט: באינטרנט כיום ובמיוחד בדור הפייסבוק הזה, אתה יכול ליצור מעצמך אדם שונה לגמרי ממי שאתה, אתה יכול להיות כל אחד, אתה יכול לשים תמונות של אנשים שמצאת באינטרנט ולומר שהן שלך.
אייל שופט: אתה יכול לשחק אותה נחמד, כאילו אתה יכול לגרום לאנשים לפגוש אותך ויש אנשים שמשתמשים בזה בכל מיני דרכים, יש את האנשים שמשתמשים בזה כדי לפגוע באנשים אחרים ולדוגמה המקרה של אופירה רחום שהיא העמידה פנים שהיא מישהי אחרת, יש אנשים שסתם פשוט נהנים או נטפלים למישהו אחר כדי לקבל תשומת לב כי אם הם יכתבו משהו כזה בפייסבוק אז אנשים יתנו להם "לייקים", יגידו שהם עברו את זה, שהגיבו להם.
אייל שופט: יש אנשים שאני רואה את הבטחון שלהם נהרס, בגלל שאין להם "לייקים" בפייסבוק, כי אנשים לא מגיבים להם, כשהם מעלים תמונה אף אחד לא מגיב וכשחבר שלהם מעלה משהו אז כל העולם מגיב אליו, כי אין להם מספיק חברים.
אייל שופט: האינטרנט הוא דבר מאד חשוב בחיים האלה, במיוחד בזמן הזה.
אייל שופט: הוא מצד אחד עוזר לשמור על קשר עם אנשים רחוקים כדוגמה, אני שומר כך על קשר עם משפחה רחוקה שלי, או עם אנשים שמטיילים בחו"ל לדוגמה אבל מצד שני, רבתי עם לא מעט אנשים בגלל האינטרנט, בגלל שכתבתי משהו שלא מצא חן בעיניהם או שהם רשמו משהו שלא אהבתי ובגלל זה אחר כך התעמתתי אתם.
אייל שופט: לכל מטבע יש שני צדדים, צריכים רק להיזהר לא להיפגע משם כי "אי אפשר לדעת".
אלכס מילר: רבותי, אני מציע שנשב בצורה מסודרת עם גם מועצת התלמידים וגם עם משרד החינוך על השאלה איך אנחנו מכניסים את הענין הזה לכל בית ספר, זה חייב להיות בכל כיתה כי אחרת זה לא יעבוד.
אלכס מילר: בנוסף צריך להסביר לאנשים את ההשלכות, בדיוק מה שעכשיו אמר הבחור הזה.
אלכס מילר: בסופו של דבר אי אפשר להפוך את העולם הזה למשהו שכולנו צריכים לפחד ממנו, צריך ללמד את התלמידים ואת ילדי ישראל איך לנצל את זה לטובה ולא לנצל את זה לרעה.
אלכס מילר: גם בענין הזה, כמו שקיים היום בכל דבר, על כל פגיעה ועל כל ענין שנגד החוק יש גם ענישה ויש סנקציות, גם כאן חייבים ליצור מנגנון הרתעה נגד כל אלה שרוצים להשתמש באינטרנט וברשתות חברתיות כדי לפגוע.
אלכס מילר: מנגנון ההרתעה יכול לצאת ממספר גורמים, הוא יכול לצאת מן המורים, מבתי הספר או מן התלמידים עצמם והשיח הזה, לדעתי, צריך להיות בין מערכת החינוך לבין תלמידים וזה רבותי, על זה הכל יפול, כי אם אתם מצליחים ליצור מנגנון של הרתעה, של יישום והדברים האלה שאתם כותבים אז אתם תנצחו, כי ברגע שאותו תלמיד יחשוב פעמיים האם לבוא ולפגוע במישהו דרך הרשת החברתית אז הצלחתם ליצור מנגנון הרתעה, אם הוא לא יחשוב אלא ויגיד: לא מעניין אותי כלום, אף אחד לא יעשה לי שום דבר על זה, אז לא עשינו כלום.
אלכס מילר: זה צריך לבוא מכם, אתם צריכים לדעת מה המגבלות שאיתן המורים יכולים לפעול ואתם צריכים לתת סמכות לאנשים שיושבים אתכם סביב השולחן, שהם הנציגים של הכיתות, שיודעים לראות מה קורה בפועל, והם יודעים, אני לא רוצה שהמורים שלנו יהפכו להיות – חוץ מזה שהם בודקים את המחברות והמבחנים שלא יהפכו להיות משטרת האינטרנט אבל נציגי הכיתות, לפחות בדבר הזה, יכולים לעשות וזה צריך להיות חלק ממה שאתם מחליטים.
אלכס מילר: על כל נגזרת של משהו, ברגע שתתחילו עם משהו אתם תוכלו להרחיב ולעשות משהו תקדימי שלא עשו בשום מדינה בעולם.
אלכס מילר: זה אצלכם בידיים.
אלכס מילר: אנחנו רק יכולים לתמוך.
אלכס מילר: אם אתם תראו לנכון קידום של חקיקה נשמח לסייע גם בענין הזה אבל משרד החינוך, אתם צריכים לתת גיבוי לתלמידים, אם בא בנציג הכיתה למורה או למחנך או למנהל ואומר: יש לנו כך וכך בעיות אתם צריכים לתת להם גב שלא יצא מצב שהם באים במטרה להגן ואז בסופו של דבר הופכים להיות הנפגעים.
אלכס מילר: אתם צריכים לתת להם גב, הם צריכים לקבל את ההגנה מכם ואת הסמכות כדי לבוא ולהיות האמיצים ולהגיד: רבותי, יש פה מישהו שמנסה לפגוע, אם לא תפעילו את הסמכות שלכם בתור מורים, אז מישהו הולך להיפגע בצורה קשה.
אלכס מילר: אתם צריכים לעשות את בדק הבית אצלכם בשאלה מה אפשר עוד לעשות ובאיזו דרך כדי שכל הענין הזה יצליח.
אלכס מילר: הרי כמה שאת חלקנו נעשה זה לא יעזור, אף אחד מאתנו לא יושב בתוך הרשת בין שלושה וארבעה אנשים ולא מסתכל על כל התכתבות שהם עושים, זה רק בא מהם אז אני מציע שגם אתם תחשבו ביחד עם מועצת התלמידים.
אלכס מילר: קודם כל צריך לראות באיזו דרך מפיצים את האמנה לכל כיתה, ודרוש תקציב לזה אבל לדעתי הוא לא גדול ועדיין צריך לעשות את זה.
אלכס מילר: יש צורך לתרגם את האמנה לשפות אחרות, יש לנו בתי ספר שעבורם יש צורך לתרגם את זה לערבית, למשל ובסופו של דבר אנחנו ואתם צריכים לקבוע יעדים עם מועצת התלמידים, תוך כמה זמן זה נכנס וזה נכתב.
אלכס מילר: ברגע שיהיו להם זה יעבוד אבל חשוב לעשות את זה.
אלכס מילר: אתם נותנים להם את הטפסים, הם הולכים כל אחד לכתה שלו, מחתימים ונגמר הענין.
אלכס מילר: בזה לדעתי אנחנו נוכל להתקדם.
אלכס מילר: רבותי, אני רוצה לברך את כולם, את כל מי שלקח חלק בקידום הענין הזה.
אלכס מילר: אנחנו כמובן נשב רבות רבות על הסוגיות השונות הקשורות לאינטרנט ולמערכת החינוך אבל לפחות בענין הזה אנחנו עושים צעד ראשון ואני מקווה מאד שהוא לא צעד אחרון, שזו לא היתה ישיבה כדי לעשות "וי" וחתימה ו"בזה סיימנו" כי כל עוד אני כאן אני אהיה עם יד על הדופק שהדבר הזה עובד ומתקדם.
אלכס מילר: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, אנחנו מקיימים ישיבה חגיגית לציון 75 שנה למקורות, והנושא: חינוך לשימוש נבון במים.
אלכס מילר: רבותיי, אנחנו מברכים כאן את אנשי מקורות, וכמובן כל מי שעוסק במלאכה, וכפי שהכנסת מציינת את היום החשוב הזה, כך גם אנחנו.
אלכס מילר: אני קיבלתי כאן כמובן את כל הפניות, את כל המוזמנים, נמצא איתנו אלי כהן, סמנכ"ל של מקורות, אנחנו כאן מברכים כאן את שושי זינגר.
נירה קושינסקי: אני נציגתה.
אלכס מילר: פשוט רצינו לברך אותה על כניסתה לתפקידה החדש.
אלכס מילר: כפי שציינתי אנחנו כאן בישיבה חגיגית.
אלכס מילר: ישנם הרבה דברים שניתן לעשות, אני חושב שמערכת החינוך חייבת להיות חלק בלתי נפרד מהנהגת התרבות בשימוש נבון במים, אני מאמין שאם תהיה פעולה אינטנסיבית במערכת החינוך, כמובן אנחנו נוכל לגדל דור הרבה יותר אחראי בשימוש ולא נצטרך להוציא כספים כל כך גדולים לחינוך של אזרחי מדינת ישראל.
אלכס מילר: כולנו מכירים כמובן את כל אותם הפרסומים של "ישראל מתייבשת", וכו'.
אלכס מילר: אין ספק שהפעילות של מי שאחראי על כל העניין - אם זה משרד התשתיות, אם זה מקורות, ואם זה כל הגופים האחרים שפועלים בעניין זה, בכך יש חשיבות וכמובן שאנחנו נתמוך ונקדם, ונראה איפה אנחנו יכולים לסייע כוועדת חינוך וכאלו שמפקחים על הרשות המבצעת בעניין של משרד החינוך ושאר המשרדים שועדת החינוך, תרבות והספורט אחראית עליהם.
אלכס מילר: בבקשה, אלי כהן.
אלי כהן: אדוני היושב ראש, חבר הכנסת אלכס מילר, חבר הכנסת מולה, ראשית, אנחנו רוצים בשם חברת מקורות והיושב ראש שלה להודות לכם, להודות לך על הנכונות לקיים את הדיון הזה כאן בוועדה הזאת.
אלי כהן: אנחנו חוגגים אמנם 75 שנה למקורות, אבל אנחנו באותה הזדמנות רוצים לברך את הכנסת שחוגגת בעוד יומיים את יום ההולדת שלה, שיהיה לכם יום הולדת שמח - היום בערב ומחר.
אלי כהן: אנחנו מאחלים לכם לא רק עד 120, אלא עד 1,200 לפחות, ולנו לפחות עד 150.
אלי כהן: נציג את המצגת בקצרה, נמצא איתי ידידי יוסי שכטר, שהוא מנהל מרחב הצפון והקולגות שלי ממקורות ביחידה שאנחנו עובדים בה, ונמצאים כאן סטודנטים שאחר כך אתם תדעו למה הם נמצאים כאן.
אלי כהן: נמצא כאן מהנדס זוהר מברטה, ונמצא איתנו גם ותמיר גרידיש שהוא ממכללת אריאל, ועדי מנחם מהמרכז האוניברסיטאי.
אלכס מילר: בתור תושב אריאל, כן, חשוב לציין.
אלי כהן: אני כבר מתנצל בפני רון נחמן.
אלי כהן: חברת מקורות נוסדה לפני 75 שנה על ידי לוי אשכול, מי שלימים הפך להיות ראש ממשלת ישראל, ופנחס ספיר שהיה שר האוצר, ועל ידי מהנדס המים בלס.
אלי כהן: במשך השנים האלו אני חושב שאפשר לומר בבטחה שכל פעם שפתחתם את הברז היה לכם מים, אז כדי שזה יקרה, זה תודות לצוות האנושי שמפעיל את המערכת הזאת במשך כל השנים.
אלי כהן: אנחנו ניתן לכם קצת נתונים לגבי החברה, במידה ויהיו שאלות והתייחסויות גם מקצועיות, כמובן יוסי גם ירחיב בנושאים האלה.
אלי כהן: אני סמנכ"ל למינהל וארגון במקורות.
אלי כהן: חברה מאוד מעניינת ושמחה, וגם תודה לאל עושה את עבודתה נאמנה ואני שמח להיות חלק ממנה.
אלי כהן: לחברת מקורות יש כ-4,800 לקוחות, עד שתעלה המצגת, אני אחסוך את הזמן הזה מכם, ולמעשה היא מייצגת 7 מליון צרכני קצה.
אלי כהן: כ-1.5 מיליארד מטר קוב של מים שהיא מספקת בשנה, 3,000 מתקנים, 10,000 קילומטר של קווי מים.
אלי כהן: זו החברה הממשלתית שיש לה את הדרוג טריפל איי, שזוכה כמובן לאימון וזוכה לגיוס.
אלי כהן: למשל, השנה גייסנו כמליארד ו-200 מליון לטובת פיתוח שאנחנו עושים.
אלי כהן: יש לנו שתי חברות בת, חברה אחת – שחם מקורות ביצוע, וחברה שנייה מקורות פיתוח וייזום.
אלי כהן: אתם ודאי שמעתם עליה בעיקר בנושא של מתקן ההתפלה באשדוד בתקופה האחרונה.
אלי כהן: אנחנו מספקים במסגרת הסכם השלום עם ירדן יש לנו מים לרשות הפלסטינית ולירדן.
אלי כהן: תחומי הפעילות של החברה – אספקת מים באיכות ובאמינות גבוהה, לגבי איכות מים אנחנו נתייחס.
אלי כהן: קידוחים לעומקים, אנחנו מגיעים לפעמים ל-1,500 מטר, קידוחים גדולים וגם קידוחים של מאות מטרים כדי להביא את המים.
אלי כהן: פיתוח בר קיימא, בוודאי מי שרואה גם טלוויזיה יודע את פינת הקיימות הקיימת, המודעת הזו לסביבה - חברת מקורות לוקחת את זה בחשבון, מחקר ופיתוח, שיתוף פעולה בינלאומי.
אלי כהן: ניהל אינטגרטיבי של מקורות המים, יש לנו מי קידוחין, מי שיטפונות, יש לנו מים של התפלה, הכול נעשה תוך כדי התייעלות אנרגטית שזה דבר מאוד חשוב.
אלי כהן: ההתפלה – הוא דבר מאוד חשוב, וזוכה כאן לעידנה, וכמובן הוא יציל את משק המים.
אלי כהן: גם יש לנו מסוקים ומטוסים שבעצם הולכים על העננים ודואגים שהמטר יגדל יותר, וכבר השנה ראינו את זה.
אלי כהן: אנחנו משיבים 70% מהמים לחקלאות ממי הקולחין, כל זה נעשה, כפי שאני אמרתי על ידי מי שבסופו של דבר אנחנו רוצים שיחונכו על מנת שיוכלו לבצע את הדברים האלה.
אלי כהן: התפיסה הלאומית בתחום החינוך.
אלי כהן: יש לנו אחריות בתחום החינוך לאתגרי המחקר במשק המים, אני חושב שזה דבר ידוע שחברת מקורות מחוייבת לפעול בתוך אחריות לאומית, ובכלל זה בתחום החינוך.
אלי כהן: אנחנו רואים את החשיבות שיש בחינוך למים.
אלי כהן: תהליך הלמידה והמודעות לעולם המים ראו שהתחיל כבר בגיל הגן.
אלי כהן: ככל שאנחנו נטמיע את זה כדבר מושרש מהרגע היסודי, אני חושב שאנחנו נכריז על זה כחלק ממהות חיינו.
אלי כהן: מקורות יכולה לתרום מהידע מהנסיון ומהמקצועיות גם במסגרת הלימודים להשכלה גבוהה, ואנחנו נראה את זה, ניגע באחת מהנקודות הקריטיות שישנן, שזה למעשה גם כשאתה גומר ללמוד במערכת האקדמית, אם אין לך מקום שבו אתה יכול לחוש בו, פרקטיקה, אז אתה יכול לגמור הנדסה, ואתה מגיע לאיזשהו מקום ופקח שעובד עם המשאבות 20 שנה הוא הרבה יותר מבין מאשר אותו מהנדס שהגיע, ולכן אנחנו רוצים את השילוב הזה ויש לנו מה לתת בנושא הזה.
אלי כהן: אנחנו פועלים על פי המתכונת על פי דגם העבודה ה"סווייט" יש לנו חולשות, והזדמנויות, אני אגע רק בקצרה.
אלי כהן: בחלק הפנימי הביקוש להשכלה הנדסית עולה על ההיצע.
אלי כהן: אין מספיק אנשים שרוצים ללכת וללמוד הנדסה, הפערים של הדור הצעיר הוא ללכת לכיוון אחר, ולא בטוח שהוא הולך לכיוונים שלנו.
אלי כהן: אבל מצד שני, החוזקה שלנו שאנחנו בעלי ידע עצום שנצבר על פני שנים רבות.
אלי כהן: בתחום החיצוני יש מחסור בכוח אדם הנדסי ומקצועי במדינה בכל התחומים, אגב, בכל התשתיות.
אלי כהן: זה לא רק דבר שחל לגבי מקורות, ואנחנו רוצים לתרום בתחום הזה.
אלי כהן: לכן, ההזדמנות הזו שיש לנו למנף את הידע של מקורות לתועלת ערכית ומקצועית ועסקית.
אלי כהן: שיתופי פעולה שמקיימת מקורות בתחום החינוך במסגרת עתידים לתשתיות – מקורות מבצעת תהליך סדור של בחינת המקצועות הנדרשים.
אלי כהן: אנחנו במסגרת פיתוח ההון האנושי והתכנון ההון האנושי, אנחנו בודקים בעצם מהן התכניות החסרות לנו.
אלי כהן: האם חסר לנו הנדסה בתחום המים, בתחום האיכות, מה אנחנו רואים לפי פרישות של אנשים, או לפי תכנית עבודה, או לפי מיזמים חדשים שאנחנו עושים.
אלי כהן: תהליך מצביע באופן מסודר, גם יש צורך בתגבור והכשרות למען השגת יעדי משק המים.
אלי כהן: אנחנו יכולים למצוא את עצמנו מחפשים חודשים מהנדסים ולא תמיד אנחנו מצליחים למצוא.
אלי כהן: לכן אנחנו פועלים בתחום של עתידים לתשתיות, אנחנו מאפשרים מלגות קיום לתקופות לימודים.
אלי כהן: תהליך חניכה וליווי.
אלי כהן: אנחנו נשמע גם מהחניכים, גם מהסטודנטים וגם מיוסי את תהליך הליווי שאנחנו עושים, מעניקים בעצם בית חם לסטודנטים.
אלי כהן: הסיורים המקצועיים במתקני מקורות ברחבי הארץ למטרת חשיפה, אנחנו פותחים את הידע שלנו בפני הציבור כדי שהוא יוכל לדעת.
אלי כהן: אחד הנושאים המרכזיים שבהם אנחנו עובדים, זה הנושא של הטכניון, אני מקווה שעוד מעט יגיע לכאן גם פרופ' אמנון בנטור מהטכניון שהוא מלווה אותנו בתכנית, והוא למעשה גם מקבל היום פרס על תרומתו הייחודית של חברת מקורות.
אלי כהן: הענקת מלגות לסטודנטים – נמצאת איתנו כאן הסטודנטית עדי מנחם שאנחנו נשמע אותה, שהיא במסגרת התכנית הזאת - אימוץ סטודנטים, הענקת מלגת קיום דיברנו עליה.
אלי כהן: אנחנו יוצרים ימי זרקור בתכניות השונות כדי שאפשר יהיה לראות, וכמובן שיתוף פעולה, ביצוע מחקרים, הנושא של המו"פ במחקרי המים זה דבר מאוד חשוב.
אלי כהן: כל נושא איכות המים, כל נושא של חיידקים חדשים, או כל נושא של צורות חדשות של המים והובלתו, דבר מאוד חשוב, לכן אנחנו נערכים.
אלי כהן: בתחום החינוך מעבר לטכניון אנחנו עושים עם המרכז האוניברסיטאי אריאל, יש לנו תכנית מיוחד ביחד איתם, ומלגת לימודים בשיעור של 80% מגובה שכר הלימוד.
אלי כהן: הכשרה חניכה מקיפה - יש חונך שמוצמד לסטודנט ללוות אותו בכל התהליך כדי שהוא ילמד וגם יקבל מהטכנולוגיה המתקדמת, וגם ייתן מהטכנולוגיה המתקדמת, וכמובן הקניית פרקטיקה, דיברנו על כך.
אלי כהן: אני מאוד מאמין באקדמיה, אבל אני חושב שאקדמיה בלי הפרקטיקה היא איזשהו רגל צולעת שאותה צריך להשלים בימינו.
אלכס מילר: כמה מלגות אתם נותנים?
אלי כהן: בטכניון אנחנו נותנים כרגע בתכנית שלנו 7 סטודנטים, באריאל יש 3, אנחנו מכשירים אנשים מתוכנו, כרגע עוד 7 אנשים לתואר שני במכללת נתניה.
אלי כהן: אנחנו בעצם מפתחים את התכניות על פי הצורך.
יהודית גידלי: מה הצורך?
אלי כהן: אנחנו עונים על הצרכנים, אבל אנחנו כל שנה בהתאם לתכנית העזיבה מחפשים לתת מענה לצורך.
אלי כהן: צריך לזכור שיש גם לימודים, אנחנו לצערי הרב, לא מספיקים, אבל היום עושים תשתיות שחסרות לנו שבהן אנחנו גם רוצים להספיק.
אלי כהן: יש לנו את יחידת "ווטק", שהיא מבצעת מחקרים, יישומים בשיתוף מוסדות אקדמיים.
אלכס מילר: לפי ידיעתי קיימתם בשנת 2011, כנס מאוד גדול של "ווטק" בישראל.
יוסי שכטר: זה נכון, היה כנס, לא אנחנו ריכזנו את הכנס, אבל היינו חלק מאוד נכבד מהכנס הזה כשהגיעו משלחות מכל העולם כי יש לנו במה להתגאות במקורות בתחום הטכנולוגי.
יוסי שכטר: בחלק מהפגישות האלה נוצרו קשרים שחלקם יפותחו הלאה לקשרים עסקיים וקשרים של שיתופי פעולה, הכנס היה מאוד מוצלח מבחינת מקורות, משק המים במדינת ישראל.
אלי כהן: עכשיו יוצאת משלחת - עד כמה שזה נראה כמעט אפילו אבסורדי, אבל אנחנו עושים עם חוץ לארץ, עם אמריקה, עם לאס וגאס, עושים מחקרים כדי למצוא למשל, איך משמרים מים במאגרים, איזה שיטות כדי לשמר את האיכות שלהם - ללכת על המים זה לא המצאה, זה המצאה חדשה שלנו.
אלי כהן: אפשר ללכת למאגרים שלנו, לראות טכנולוגיה חדשה שפיתחנו ואפשר ללכת על המים.
אלי כהן: הידע נצבר, מועבר למומחי הידע במקורות שמפיצים אותו ומיישמים אותו.
אלי כהן: אנחנו באמת מאמינים שזה משאב לאומי, זה לדעתי אחד הדברים שצריכים להשריש גם ביום הזה.
אלי כהן: חברת מקורות היא הזרוע הביצועית של חברה ישראלית, של ממשלת ישראל, על מנת להציע להיות לא מקור מים חיים, אלא להיות מקור הידע של המים במה שאנחנו עושים.
אלי כהן: נמצאת נציגת משרד החינוך, אדוני היושב ראש, אנחנו מבקשים ממך שהוועדה תתן תמיכה לחברת מקורות כדי להכיר בשנת 2012-2013 את מערכת המים במערכת החינוך.
אלי כהן: אנחנו יודעים שמשחרים לפתחך, אבל התמיכה שלכם חשובה, אין ספק שמים הוא מקור מים חיים.
שלמה מולה: חוץ מלקבל החלטה מה צריך לעשות משרד החינוך?
רויטל ניזרי: לשלב את תכני המים בכל אחד מהמקצועות.
אלכס מילר: חבר הכנסת מולה, המנגנון הוא ידוע.
אלכס מילר: ברגע שמשרד החינוך מחליט להכריז על נושא כזה או אחר שהוא כותרת של שנת לימודים במערכת החינוך הם יודעים לעשות את זה יפה.
אלי כהן: אנחנו גם רוצים להיות שותפים לכך.
אלי כהן: כלומר, ברגע שאנחנו נחליט, ברגע שמשרד החינוך יחליט שמקורות המים הוא נושא לימוד מרכזי מהגן עד י"ב, אנחנו מוכנים להיות שותפים בהכנת המערכים.
אלי כהן: אנחנו מוכנים לשים גם משאבים לטובת העניין הזה.
אלי כהן: באשר לשאלתך, חבר הכנסת מולה, אנחנו חושבים שבתחום התנ"ך על מקורות המים, בספרות ודאי יש שירי מים "ושאבתם מים ממעייני הישועה", למדנו כולנו.
אלי כהן: בנושא של אזרחות, האזרחות החשובה, מוסיקה, ודאי כולנו מכירים את צלילי המוסיקה, ואנחנו כולנו מכירים את צלילי המים.
אלי כהן: בכימיה, בהיסטוריה, בגיאוגרפיה, בכל דבר שאנחנו נוגעים בו, יש כמובן ביולוגיה, טכנו-דעת, דבר חדש קרה בתחום התעשייה וחקלאות.
אלי כהן: יש לנו מרכזי מבקרים, אנחנו רואים חשיבות רבה.
אלי כהן: השנה ביקרו 70 אלף במרכזי המבקרים באשכול, בספיר, במעיינות הירקון ובשמחה.
אלי כהן: אנחנו חושבים שצריך לעודד את הילדים, לאמץ ולבקש מהילדים שיבואו לביקור, אלף, זה מאלף, לא בכל מקום רואים דגים שקובעים את איכות המים, וכשהם נעים על המסך רואים את מסלול ההליכה שלהם, וזה לא הדג מהאח הגדול, זה דגים קטנים אמיתיים שעושים את העסק הזה - כמובן זה שרות חינם שאנחנו נותנים לטובת העניין הזה.
אלי כהן: הנושא האחרון שאני רוצה לגעת בו, זה הנושא של קמפוס "מקורות".
אלי כהן: לא מדובר במוסד אקדמי של המל"ג, אלא מדובר על כך שאנחנו רואים אותנו כבית יוצר הפרקטי, שכל מי שלומד את תחומי המים, איכות המים, הנושא של ההתפלה, יעבור דרך הקמפוס.
אלי כהן: מרכז ארצי בו ירוכזו המידע, הידע והנסיון המקצועי של מקורות בתחום המים ויתורגמו לתכניות לימוד והכשרה פרקטיות לעוסקים בתחום.
אלי כהן: אני מאוד אשמח אם אתם תשאלו אחר כך את הסטודנט על הנסיון שלו באקדמיה והשילוב שלו בפרקטיקה.
אלי כהן: הלימודים במרכז יוכרו על ידי משרד החינוך ומשרד התמ"ת ומשרד הבריאות, דבר מאוד חשוב ההכרה שלהם, ואנחנו מבקשים את סיועכם בעניין הזה.
אלי כהן: דיברנו בקמפוס על נושא ההתפלה, דיברנו עליו די ויותר והוא חשוב מאוד.
אלי כהן: הטיפול בקולחין – מקורות משיבה לחקלאות 60% מהקולחין בישראל, ואיכותם הגבוהה מתאימה לרוב סוגי הגידולים.
אלי כהן: קמפוס מקורות יכלול מגמה להסמכת העוסקים בקולחין, בהסתמך על הידע הרב שנצבר בחברה.
אלי כהן: קמפוס מקורות נושא לימוד והכשרה בתחום איכות המים.
אלי כהן: נושא של איכות המים הוא דבר קרדינאלי היום, אני מניח שאתם יודעים את זה, אבל אין לכם מושג, עד שהמים מגיעים לברז שלנו כמה תהליכים הם עוברים, וכמה בדיקות הם עוברים, וזה באמת לפי תווי תקן, ולפי רמות סטנדרטיים שמחייבים את כולם.
אלי כהן: תכנית הכשרה למפקחים בתחום המים, הפיקוח על המים.
אלי כהן: אנחנו מדברים היום, למשל, על גניבת מים.
אלי כהן: חס וחלילה גניבת מים שמגיעה למקום שלא נעשה בו את כל התהליכים האלה זה אסון, יכול לגרום ממש לאסון.
אלי כהן: הוקמו 52 תאגידי מים, אנחנו כולנו רואים את המודעות מוצפים בעיתונים של דרושים, האנשים האלה חייבים להיות מוכשרים בתחום המים.
אלי כהן: אחד התקנות החשובות הן שאף אחד לא ייגע במים אם אין לו הכשרה בתחום המים, וכדי שזה יקרה, לכן אנחנו אומרים מים זה לא מובן מאליו, בשביל זה אנחנו כאן - אני חושב שגם בהכשרה הזו אנחנו כאן.
אלי כהן: אדוני היושב ראש, אנחנו מבקשים את הכנסת, ואת ועדת החינוך של הכנסת, לאפשר לנו לממש את שני החלומות האלה.
אלי כהן: לאפשר לנו לתמוך בשנה הבאה כשנת המים, ולתת לנו תמיכה כדי שנקים את הקמפוס מהלכה למעשה, למרות שהיה צריך להיות כאן סרט, ואני רואה שיש כאן תקלות טכניות, ננסה עוד דקה, אני אבקש מיוסי להשלים, ברשותך אדוני היושב ראש, ואז אנחנו רוצים לראות סרט לגבי הסטודנט שהיום הוא מהנדס אצלנו מברטה זוהר, ואחר כך נשמע אותו ברשותך.
יוסי שכטר: עיקר ההשלמה שאני רוצה לעשות מתייחסת לנושא של הכשרות ונושא של התמקצעות בנושא של טיפול במים.
יוסי שכטר: צריכים להבין שהיום ייצור המים, הפקת המים, הופכת להיות לתחום הרבה יותר מקצועי מאשר היה בעבר, אם זה מתקני התפלה, אם זה בתחום נוסף שהופך להיות מאוד מתקדם ומאוד מרכזי, זה נושא של השבת קולחין.
יוסי שכטר: יש תקנות חדשות שנכנסות גם לתחום הקולחין, גם לתחום אספקת המים, אם זה ענבל - - - אנחנו מוצאים שמי שאמור לעסוק בתחום הזה, אנחנו חושבים שיש למדינה אחריות בעניין הזה, שמי שעוסק בתחום הזה יהיה לו את ההכשרה ואת התיעוד או את התעודה המתאימה לעשות את זה.
יוסי שכטר: אנחנו חושבים שמי שיודע לייצר את הפלטפורמה גם המקצועית וגם החינוכית לעניין הזה, זה חברת מקורות.
יוסי שכטר: לכן אני חושב שתעודה כזאת צריכה להיות מגובה על ידי התמ"ת על מנת שיהיה לזה איזשהו משקל ואיזשהו ערך של ממש.
יוסי שכטר: זה חלק מהקריאה שלנו לוועדה הזאת להביא או להעלות את הנושא הזה לסדר היום באינסטנציות נוספות, זוהי התוספת שלי לעניין.
יוסי שכטר: זוהר, שהציג אותו לפני כמה דקות אלי, הוא סטודנט שהתחיל כסטודנט, לי היה הכבוד לעבוד איתו כשהיה סטודנט, ואחר כך הוא הפך להיות אחד מהמהנדסים המרכזיים בתחום מכונות במרכז.
יוסי שכטר: אני חושב שכדאי שזוהר יציג גם את המסלול שלו וגם כן את הערך המוסף של הלימוד, ההכשרה המוקדמת ואחר כך השתלבות בחברה עצמה.
זוהר מברטה: שלום לכולם שמי זוהר מברטה, בן 31 מהנדס מכונות בחברת מקורות.
זוהר מברטה: הקשר שלי למקורות התחיל במסגרת פרויקט שנקרא "עתידים לתעשייה", כך שבשנה השלישית הגעתי למקורות.
שלמה מולה: מאיזה אוניברסיטה?
זוהר מברטה: אוניברסיטת בן גוריון.
זוהר מברטה: במסגרת הפרויקט הזה, מקורות קלטה אותי כסטודנט, הקשר הוא כזה שאני מגיע יום אחד בשבוע למקורות להכיר את המסגרת של העבודה, ומקורות תומכת בי כלכלית במסגרת הלימודים שלי.
זוהר מברטה: כמו שאמרתי, הגעתי למקורות בשנה השלישית שלי, הקשר היה קשר שמאוד עזר לי ברמה של התמיכה, גם ברמה של הקליטה, כי אתה גם לומד תוך כדי, הייתי מגיע יום אחד בשבוע למקורות ולומד את העבודה.
זוהר מברטה: מייד אחרי שסיימתי את הלימודים נקלטתי כעובד מן המניין במשרה מלאה, עם ניסיון של שנתיים אחורה שהגעתי כסטודנט.
שלמה מולה: כמה זמן אתה עובד שם?
זוהר מברטה: היום אני שנתיים.
זוהר מברטה: כסטודנט, מקורות תמכה בי והייתה לי ממש כמשפחה חמה, וליוותה אותי בכל התהליך הזה.
זוהר מברטה: זה עזר לי מאוד, לדעתי זה פרויקט מאוד חשוב גם לסטודנטים וגם למקורות, כמו שהזכרנו קודם, שמקורות משקיעה לא מעט בעובדים שלה ובעניין הזה של להתקדם כמה שיותר - פתרון לשני הצדדים.
שלמה מולה: כמה עובדים יש במקורות באופן כללי?
אלי כהן: בחברת מקורות יש כ-1,600 עובדים, יש עוד 600 עובדים בחברת הבת "שחם" כ-2,200 עובדים, עובדים לכל דבר תחת אותו הסכם קיבוצי.
שלמה מולה: יש לכם עובדי קבלן?
אלי כהן: יש לנו עובדי קבלן, יש לנו כמובן את עובדי הנקיון, ויש לנו את עובדי הביטחון שלנו.
אלי כהן: אבל יש לנו גם עובדי קבלן מסוג אחר, למשל, יש לנו עובדים במיחשוב שהם עובדים דרך קבלן, מכיוון שהמשכורות שמקורות משלמת לא מספיקות להם, וכדי להביא אנשים מוכשרים אנחנו צריכים לגייס.
שלמה מולה: כמה סך הכול עובדים יש?
אלי כהן: 2,200 בשתי המסגרות.
נירה קושינסקי: אני מדריכה ארצית, מרכזת במינהל מדע וטכנולוגיה.
נירה קושינסקי: אנחנו עוסקים במים לכל אורך השנים, החל מהגן, יש לנו תכניות, זה חלק מתכנית הלימודים.
נירה קושינסקי: אנחנו עובדים על שלושה רבדים – אנחנו עובדים על הקניית ידע, אם זה בגיל הרך במים, החשיבות ליצורים חיים, אחר כך בבית הספר היסודי, וחטיבת ביניים, כמובן בחטיבה עליונה.
נירה קושינסקי: אנחנו מתעסקים בשלושה רבדים - בהקניית ידע, העלאת מודעות, אנחנו רואים את השמירה על המים כערך, ועשייה.
נירה קושינסקי: כלומר, יש לנו בתי ספר שפרט לזה שמלמדים, יש הרבה בתי ספר שיש בהם חסכמים, מתעסקים בזה, מפנים לקהילה.
נירה קושינסקי: אם אנחנו מדברים על תכניות לימודים, אנחנו מתעסקים בחטיבות הביניים, ביולוגיה, פיסיקה, כימיה, איכות המים, על הצורך במים, כל בעיות המים, בפיסיקה, כל הנושא של שאיבת מים, טכנולוגיות, טכנולוגיות התפלה.
נירה קושינסקי: מאוד נשמח לשיתופים.
נירה קושינסקי: אני חושבת שיש שיתופים, אין לי ידע ברמה ארצית, יש לי שיתופים עם משרד התמ"ת.
אלכס מילר: אני אוהב את המצגות של משרד החינוך.
נירה קושינסקי: אני מדברת על תכניות בגני ילדים.
נירה קושינסקי: אני מדברת על מדע וטכנולוגיה, גני ילדים.
נירה קושינסקי: בעצם אני רוצה להראות שכל תלמידי ישראל נחשפים באיזשהו שלב לנושא המים.
נירה קושינסקי: כיתות א'-ו' כיתות ז'-ט' וגם חטיבה עליונה.
נירה קושינסקי: אנחנו מדברים על חשיבות המים, אתם רואים, בכל שכבת גיל מדברים על אותם תכנים אבל מרחיבים.
נירה קושינסקי: אנחנו מדברים על טכנולוגיית טיפול במים ופתרונות למחסור במים התנהגותיים, שזה בעצם מטרה להעביר אחר כך נושאים לקהילה, להשפיע על הקהילה.
נירה קושינסקי: יש לנו תחום של החינוך לקיימות שעוסק בזה.
נירה קושינסקי: יש תכנית חינוך לקיימות תכנית שרים, שיתוף פעולה בין משרד החינוך למשרד להגנת הסביבה.
נירה קושינסקי: אתם רואים כאן מספרים 665 גני ילדים, 20 אלף תלמידים.
נירה קושינסקי: בבתי הספר היסודיים 250 בתי ספר שזה אמור לצמוח, כשבעצם הרבה מאוד בתי ספר לוקחים על עצמם את הנושא של הטיפול במים.
נירה קושינסקי: יש גם את הנושא של הסמכה לבית ספר ירוק.
נירה קושינסקי: במשרד להגנת הסביבה, בתי ספר ירוקים, הם מחייבים להוכיח חסכון במים, ממש מראים קבלות, ועושים כמובן הרבה מאוד פעולות עם התלמידים ועם הקהילה.
נירה קושינסקי: יש לנו תכנית בחטיבת הביניים שנקראת נוער שותה מים ודעת, בשיתוף עם משרד התמ"ת, בעצם כאן עובדים הרבה מאוד על טכנולוגיות, פיסיקה, כימיה, ומאוד היו שמחים לשתף פעולה, הם משתפים פעולה עם התעשייה, יש להם מבקרים במפעלי תעשייה, אני חושבת שיהיה מאוד טוב הקשר הזה עם מקורות.
רויטל ניזרי: דווקא בנקודה הזו אני הייתי מבקשת להתייחס, ברשותך, אני רוצה להתחבר לסוגיה הזו מתוך ה"סווייט" שאלי הציג קודם, ולצערי לא ראינו את זה על השקף, כי אז אנחנו היינו יכולים לראות את זה טוב יותר.
רויטל ניזרי: אני רוצה שנתייחס על השקף "הסווייט" שמדבר על ההזדמנויות, ודווקא מתוך המקום שאת התחברת אליו לגבי אותה תכנית שמדברת על התשתיות, אנחנו מזהים שיש מחסור מאוד גדול בין ההיצע שקיים במשק, לתחום הטכנולוגיה והתשתיות, לבין כמות הסטודנטים שבוחרים ללמוד את הדיסיפלינות האלה, וכך התחילה גם כל התכנית של עתידים לתעשייה.
רויטל ניזרי: הרצון שלנו לשלב בתוך מערכת החינוך או בתוך התכנים של מערכת החינוך את נושא המים, הוא לא רק באספקט של החסכון במים, אלא ממש מגיל קטן לנסות ולהסביר להם את הפוטנציאל שגלום במשק לעולם התשתיות, כדי שלימים כשהם יגיעו לבחור לאיזה תחומים הם רוצים להשתלב, או איזה השכלה אקדמית הם רוצים לבחור, הם יבינו את הפוטנציאל הגדול שקיים בתחום המין.
רויטל ניזרי: הרבה פעמים אנחנו מקיימים ימי זרקור בטכניון, ואנחנו משוחחים שם עם סטודנטים שנמצאים בלבטים האלה.
רויטל ניזרי: כשאנחנו חושפים אותם למקום של המים, הם מתארים ממש "וואו" לא ידעו שכך זה נראה.
רויטל ניזרי: לא תיארנו לעצמנו שקיים פוטנציאל כזה, ואני אומרת שההזדמנות שלנו הוא את השיח הזה להתחיל כבר מגיל מאוד צעיר, כדי שהם יגיעו להם תהיה להם את הבשלות הזאת.
אלכס מילר: שושי זינגר, מברכים אותך, ברכות על התפקיד.
שושי זינגר: נברך אתכם ביו חגכם.
שושי זינגר: נושא המים בנושא הגיאוגרפיה הוא בא לידי ביטוי בשלושה מישורים.
שושי זינגר: המישור הראשון בתכנית הלימודים מכיתה ב'-י"ב, ב', ג', ד', זה מולדת חברה ואזרחות.
שושי זינגר: קודם כל בתכנית הלימודים כפי שאמרתי, בחומרי למידה.