GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אהרון אטיאס: כמו שיש מועדונית במתנ"ס שיקגו לילדים האתיופים, כך 20 מטר משם יש מועדוניות "רבייה" של המגזר הערבי.
אהרון אטיאס: בשתיהן יש את אותה פעילות.
אהרון אטיאס: התקציב שם הוא תקציב מדינה, לעומת תקציבים פרטיים לילדים האתיופים.
אהרון אטיאס: אם אנחנו בוחנים את הנושא לעומק, דווקא מי שמקבל תקציבי מדינה לפעילות זה המגזר הערבי ולא המגזר היהודי.
אהרון אטיאס: כדאי לדעת את הדברים האלה.
מוחמד ברכה: מאיפה אתה מקבל את המשכורת שלך, אדוני?
מוחמד ברכה: מאיזה מוסד?
אהרון אטיאס: אני לא מרגיש צורך להגיד, מאיפה אני מתפרנס ואיפה.
אהרון אטיאס: אני אומר לך, שאני לא עובד עירייה ולא עובד מדינה.
אהרון אטיאס: אני עובד עמותה.
מוחמד ברכה: אני רוצה להגיד, שעובד מדינה שמשקר לוועדה בכנסת צפוי - - -
אהרון אטיאס: לתת לך פתק, ולכתוב את זה?
אהרון אטיאס: האם לא הייתי ברור?
יעקב כץ: תענה בצורה מכובדת.
יעקב כץ: תגיד: "אני לא עובד מדינה", וזהו.
אהרון אטיאס: אני לא עובד מדינה, ולא עובד הרשות.
יעקב כץ: תענה יפה.
אהרון אטיאס: היום, במתנ"ס שיקגו, המתנ"ס המדובר, יש אגף, בתקציב הסוכנות היהודית, עם פעילות "פותחים עתיד" למגזר הערבי.
אהרון אטיאס: למגזר הערבי יש היום פעילות בתוך המתנ"ס.
אהרון אטיאס: זה לא נכון לומר שלא.
אלכס מילר: אנחנו לא מדברים כאן אם יש או אין פעילות.
אלכס מילר: הנושא של הדיון הוא לא הפעילות הבלתי פורמאלית בעיריית לוד, אלא העדרם של מתנ"סים.
אלכס מילר: כאשר הנושא יהיה פעילות בלתי פורמאלית בלוד, תוכל להגיע לכאן ולעשות השוואות.
אלכס מילר: האם אתה רוצה להגיד שאין צורך במתנ"ס?
אהרון אטיאס: אני בעד שיבנו למגזר הערבי 3-4 מתנ"סים.
אהרון אטיאס: אין לי בעיה.
אהרון אטיאס: אנחנו בעד.
אלכס מילר: מדובר פה על המתנ"ס בשכונת רמת אשכול.
אהרון אטיאס: לגבי המתנ"ס ברמת אשכול - אני אומר, כמו שציינו אחרים, שבשכונה הזו נסגרו כל גני הילדים היהודים, נסגרו כל בתי הספר היהודים.
אהרון אטיאס: כיום אין מקום אחד, מלבד המתנ"ס, לפעילות של הילדים האתיופים.
אהרון אטיאס: צריך לדעת את זה.
יעקב כץ: אבל הם ילדי אתיופים, אז צריך להוציא אותם.
אהרון אטיאס: נמצא פה מפקד התחנה, והוא יתאר את בעיות האלימות בשכונה.
אהרון אטיאס: זה לא פשוט.
אלכס מילר: קודם כל, אנחנו נשמע למה אין חינוך פורמאלי לאוכלוסייה שצריכה לקבל חינוך פורמאלי.
אלכס מילר: המתנ"ס לא צריך להיות חלק מהחינוך הפורמאלי.
אלכס מילר: המתנ"ס אחראי על הפעלה של חינוך בלתי פורמאלי אחרי שעות הלימודים.
אלכס מילר: אם יש בעיה של מבנים, היא צריכה להיפתר אבל לא על חשבון משהו אחר.
אלכס מילר: נציגת השלטון המקומי, עלו כאן כמה שאלות.
אלכס מילר: בעניין של הזמנים – עולה כאן
אלכס מילר: בעיה שהמבנה של המתנ"ס מופעל לטובת החינוך הפורמאלי.
אלכס מילר: אנחנו לא רוצים, שיקרה מצב שבגלל שסוגרים מבנים של חינוך פורמאלי זו תהיה הדרך להוציא תושבים כאלה ואחרים מתוך השכונה.
אלכס מילר: צריכה להיות אסטרטגיה מסודרת מבחינת חלוקת המבנים.
אלכס מילר: אם החלטתם שמבנה של מתנ"ס נכנס לטובת פעילות בלתי פורמאלית, עם כל מה שכרוך בכך, ויש שימוש במבנה לטובת חינוך פורמאלי, הפעילות צריכה לעבור למבנה אחר ולא להוציא אותה מהשכונה.
אלכס מילר: כמובן, שזה לא יהיה מחשבון פרטי.
אלכס מילר: אני לא רוצה שעמותות פרטיות ייכנסו לחינוך הפורמאלי.
אלכס מילר: אנחנו דיברנו על זה כבר 20 פעם פה בישיבות.
אלכס מילר: ההפרטה של העמותות הנכנסות לחינוך הפורמאלי זה דבר שהוא לא מקובל.
אלכס מילר: צריכים לראות איך מפעילים את זה.
אלכס מילר: המדינה יודעת להפעיל את זה.
אלכס מילר: מהראשון לספטמבר אתם הולכים להפעיל חינוך חינם מגיל 3.
אלכס מילר: האם יש לכם גני ילדים שם?
שרית רשתי: קודם כל, כן.
שרית רשתי: אנחנו תחת צו.
שרית רשתי: כבר הרבה שנים יש לנו חינוך מגיל 3.
שרית רשתי: מבחינתנו, אין חידוש בעניין הזה.
שרית רשתי: אני רוצה להתייחס לכל הנקודות שהעלית.
שרית רשתי: בתחילת דבריי אמרתי, ואני אחזור ואומר: למרות שאין לנו מבנים פיזיים בכל השכונות הערביות, זה לא אומר שלא מתקיימת פעילות בלתי פורמאלית, שתופסת תאוצה בימים אלה.
שרית רשתי: לגבי שאלתו של חה"כ חנין – אני מזמינה אתכם להגיע לביקור ברשות בעוד כ-3 חודשים לערך.
שרית רשתי: אני מאמינה, שעד אז ייגמר השיפוץ של אולם הספורט בנווה ירק.
מוחמד ברכה: זה מיועד להיות מבנה ספורט ומתנ"ס או כיתות לימוד?
שרית רשתי: זה מיועד להיות מבנה ספורט, ואנחנו מתעתדים לחדש בו את הפעילות הבלתי פורמאלית.
שרית רשתי: בנוסף, בימים אלה אנחנו מנסים לאתר קרקע חומה - וזה לא פשוט - בפרדס שניר ובשכונת הרכבת, כדי לבנות מתנ"ס למגזר הערבי.
שרית רשתי: אנחנו פועלים להשיג תקציבים לתכנון כבר בשנת 2012, וכמובן למצוא גם קרקע חומה.
שרית רשתי: לצערנו, בגלל שהיתה בנייה בלתי חוקית באזורים האלה, הרי שיש הרבה קרקעות חומות שבנויים עליהם בתים בלתי חוקיים, ולכן אנחנו צריכים לאתר קרקע חלופית כדי לבנות מתנ"ס.
שרית רשתי: היה לנו תקציב ממפעל הפיס, שלצערנו נלקח כי לא היתה לנו קרקע חומה להקים מבנה.
שרית רשתי: אנחנו לא מרימים ידיים, ואנחנו מקווים להקים מתנ"ס באחת משתי השכונות האלה.
שרית רשתי: לגבי רמת אשכול, השכונה השלישית שיש בה אוכלוסייה ערבית, בסיוע החברה למתנ"סים שאמורה להיכנס לעיר בחודשיים הקרובים, אנחנו אמורים להפוך את מתנ"ס שיקגו למתנ"ס רב תרבותי.
שרית רשתי: האוכלוסייה הערבית פזורה גם בשכונות אחרות ברחבי העיר, ומהווה 15% מהתושבים הנהנים מהפעילות הבלתי פורמאלית במתנ"סים האחרים שקיימים ופזורים ברחבי העיר.
שרית רשתי: אני רוצה להתייחס לעניין הזה שאין כאן נציגות אתיופית.
שרית רשתי: אין נציגות אתיופית כאן, כיוון שנושא הדיון היה מתנ"סים ופעילות בלתי פורמאלית למגזר הערבי.
שרית רשתי: לכן, לא מצאנו לנכון להביא נציג אתיופי לדיון כאן.
יעקב כץ: לא כאשר זה בא על חשבונם.
מוחמד ברכה: תגיש הצעה לקיים דיון מסודר.
שרית רשתי: יש שני דברים נוספים שאני לא הזכרתי.
שרית רשתי: לגבי החינוך הפורמאלי - אני חייבת לציין פה שבשנה האחרונה יש תנופה של עשייה בתחום הפורמאלי.
שרית רשתי: אנחנו פתחנו שני תיכונים חדשים למגזר הערבי, מרכז חינוכי-טכנולוגי למגזר הערבי, ובנוסף הפכנו את חטיבת הביניים בנווה ירק לתיכון 6 שנתי צומח.
שרית רשתי: בסך הכל, בשנת הלימודים הזאת יש שלושה תיכונים חדשים בעיר לוד.
שרית רשתי: אתם מוזמנים להגיע בעוד 3 חודשים ולראות את מבנה בית הספר התיכון הערבי.
שרית רשתי: אני רוצה לומר דבר נוסף.
שרית רשתי: בהחלטת הממשלה מאוקטובר 2010 הורו לשר המופקד לענייני מיעוטים להעביר למשרד החינוך 3,000,000 שקלים בפריסה של שנתיים לצורך פעילות ייעודית לקידום האוכלוסייה הערבית.
מסעוד גנאים: השר הלך.
מסעוד גנאים: האם התקציב עדיין נמצא?
מסעוד גנאים: עכשיו אין שר לענייני מיעוטים.
שרית רשתי: התקציב עדיין נמצא.
שרית רשתי: בתקציב הזה הוכנה תוכנית מפורטת לשלושה מתנ"סים למגזר הערבי.
שרית רשתי: לצערי, הכסף עוד לא עבר כי החברה למתנ"סים עדיין לא נכנסה לפעילות בעיר.
שרית רשתי: הובטח לנו, שברגע שהחברה למתנ"סים תחתום על חוזה התקשרות עם הרשות המקומית, 3,000,000 שקלים יעמדו לרשותנו ויופנו, רובם ככולם, לטובת פעילות בלתי פורמאלית במגזר הערבי.
שרית רשתי: זה חשוב להגיד את זה.
שרית רשתי: ככל שההסכם יקודם, כך הפעילות תתרחב.
אלכס מילר: מי מנהל את המקום עכשיו?
שילה אדלר: אני.
שילה אדלר: הזיכיון למתנ"ס דנוור ולמתנ"ס שיקגו הוא של הסוכנות.
שילה אדלר: אחרי העזיבה של החברה למתנ"סים בפעם הקודמת, יצא מכרז והגרעין זכה לנהל את המקום.
שילה אדלר: אני רוצה לציין משהו שלא נאמר פה בצורה ברורה: כל המתנ"סים בעיר מעורבים.
שילה אדלר: הגרעין מנהל את מתנ"ס דנוור, ואתם מוזמנים לבוא ולראות אותו.
שילה אדלר: הבאתי לפה רשימות של חוגים.
שילה אדלר: 20% מהמגזר הערבי מגיעים למתנ"ס המנוהל על ידי גרעין בצורה מלאה.
שילה אדלר: אפשר לבוא ולראות השתתפות פעילה בחוגי טאקוונדו, חוגי נגרות, וחוגי ג'אז.
שילה אדלר: יש השתתפות פעילה ביותר.
שילה אדלר: הבעיה עם מתנ"ס שיקגו, היא בעיקר בעיה ניהולית.
שילה אדלר: המקום הזה שופץ רק בקיץ האחרון.
שילה אדלר: שנת החוגים לא יכלה להתחיל במקום הזה.
שילה אדלר: מהרגע שהוא שופץ נכנסו לשם פרויקטים, כמו פרויקט "פותחים עתיד" של הסוכנות עם 96 נערים מהמגזר הערבי.
שילה אדלר: אנחנו ניכנס לפעילות מלאה, כמו במתנ"ס דנוור, המנוהל על ידי כמנכ"ל הגרעין התורני בעיר לוד ונותן שירות לכל האוכלוסייה, כולל האוכלוסייה הערבית.
שילה אדלר: כל החיים שלנו בעיר בתוך הדבר הזה.
שילה אדלר: מה שחה"כ כץ ציין הוא חשוב.
שילה אדלר: חייבים פתרון לאוכלוסייה האתיופית.
שילה אדלר: יגידו לכם את זה גם תושבי השכונה וגם נציגי העירייה.
שילה אדלר: אמרת את זה בצורה מאוד ברורה: המגזר האתיופי בשכונה הזו הוא המופלה לרעה ולא מגזר אחר.
קריאה: אתה תבקש שזה יהיה מתנ"ס לערבים, ואנחנו נתנגד בגלל שנרצה שזה יהיה מתנ"ס מעורב.
מוחמד ברכה: נאמר כאן שהתחיל השיפוץ של המתנ"ס שנשרף.
מוחמד ברכה: השיפוץ לא התחיל.
מוחמד ברכה: הקבלן טוען שיש בעיות של תזרים כסף.
מוחמד ברכה: אנחנו רוצים לשמוע, האם זה אכן מתקיים בפועל ומה עושה העירייה על מנת שההבטחות שנאמרו כאן לוועדה בכנסת אכן יקרו.
מוחמד ברכה: בינתיים זה לא קורה.
מוחמד ברכה: זה לא מתבצע.
אלכס מילר: אנחנו קיבלנו את ההודעה של עיריית לוד על כך שבתקופה הקרובה יפעלו שני המתנ"סים באותן השכונות שהן שכונות ערביות, שאחת מהן היא שכונה מעורבת.
אלכס מילר: אחרי ההודעה של העירייה או אחרי הפגרה, בתחילת מאי, ועדת חינוך תערוך סיור מקיף בכל המערך של הפעילות הבלתי פורמאלית בעיר לוד.
אלכס מילר: אני כבר אומר לכם, שאני רוצה לקבל את כל ההיבטים הקשורים לקבלנים, למבנים, לעסקים, לכל המשאים ומתנים.
אלכס מילר: את הכל לסיים עד לתקופה זו.
אלכס מילר: יש לכם חודשיים, אחרי זה ישנה חופשת פסח ואנחנו מגיעים אליכם.
אלכס מילר: אנחנו מצפים שהכל יהיה בנוי ומוכן להפעלה.
אלכס מילר: אנחנו גם מבקשים מכם לתת פתרון מלא לכל אותן אוכלוסיות הנמצאות בשכונה, ולא למצוא דרך להוציא אותן על ידי כך שלא יפעילו את המסגרות שהן צריכות לקבל, במיוחד כאשר מדובר באוכלוסיות חלשות: יוצאי אתיופי או סקטורים כאלה ואחרים.
אלכס מילר: זה חייב להיות משותף, כי בסופו של דבר תמצאו את עצמכם ללא שכונות מעורבות, וזה לא דבר חכם לעשות.
אלכס מילר: אם חה"כ כץ או חברי כנסת אחרים מעוניינים לקיים כאן דיון רחב יותר על הפעילות הבלתי פורמאלית בלוד, כולל הקצאות ומצגות, זה לא תוך שעה.
אלכס מילר: אני אבקש מעיריית לוד, תוך חודש-חודש וחצי, להכין לנו מצגת מסודרת, הכוללת כל מה שקורה בלוד מבחינת הפעילות הבלתי פורמאלית.
אלכס מילר: אנחנו מכירים את הבעיות של העיר.
אלכס מילר: זה לא שאנחנו נמצאים במקום שבו אף אחד לא יודע מה קורה.
אלכס מילר: כולם יודעים.
אלכס מילר: זה לא נכון להגיד שעיריית לוד לא עושה כלום.
אלכס מילר: עיריית לוד עושה הרבה.
אלכס מילר: גם הממשלה וגם חברי הכנסת מנסים לעזור.
אלכס מילר: לא סתם אתם כאן.
אלכס מילר: דברים כאלה לא קורים תוך שנייה.
אלכס מילר: אי אפשר שמקומות שהוזנחו במשך שנים יהפכו תוך שנייה להיות שוויץ.
אלכס מילר: אנחנו רואים שיש שם מאמץ, אנחנו רואים שרוצים לעשות.
אלכס מילר: לפעמים יש צורך לזרז את המערכת.
אלכס מילר: אם יש צורך להכות בבירוקרטיה, אנחנו נכה בבירוקרטיה.
אלכס מילר: עם יש בעיה עם משרד הפנים, תגידו לנו מהי הבעיה ואנחנו נפנה למשרד הפנים ונפתור את הבעיות.
אלכס מילר: לא יכול להיות שבגלל איזושהי בירוקרטיה נתקעים דברים שהם למען ילדים.
אלכס מילר: אני אבקש מנציגי העירייה להכין לנו לישיבה הבאה את כל מה שקורה בחינוך הבלתי פורמאלי בלוד.
אלכס מילר: דבר שני: אנחנו נקיים סיור.
יעקב כץ: אני כבר מזמין את הישיבה הזאת.
אלכס מילר: אנחנו נגיע לסיור בלוד, באותם המקומות שעלו כאן בדיון.
אלכס מילר: אם ישנן בעיות, שאתם רואים שאנחנו יכולים לסייע לכם לפתור אותן, אתם מוזמנים לפנות אלינו.
אלכס מילר: אנחנו נתייעץ עם חברי הכנסת מה אנחנו יכולים לעשות, ונפעל בשביל לקדם את העניין הזה.
מוחמד ברכה: מה שבטוח, שראש העיר הצליח בבחירת העוזרת שלו.
אלכס מילר: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
אלכס מילר: על סדר היום: יישום חוק חובה חינם לגילאי 3-4.
אלכס מילר: ועדת החינוך מברכת את שר החינוך, שהגיע אלינו לתת הסבר על החלטת הממשלה בעניין יישום החוק.
אלכס מילר: האמת היא שקיוויתי שנהיה כאן כמו שהתכנסנו גם בעבר בחקיקת החוק בצורה מלאה.
אלכס מילר: לפי מה שהבנתי, החלטת הממשלה היתה להפעיל את העניין הזה בצורת פרויקט ולא בצורת בחוק.
אלכס מילר: כמובן, אנחנו מברכים על עצם ההחלטה, אני חושב שזו החלטה אמיצה, אבל מצד שני, אנחנו אכן רוצים, אדוני השר, לשמוע, איך בסופו של דבר ההחלטה יוצאת לפועל, כי הציבור אכן שמע ומודע לכך שהחל בשנת הלימודים הקרובה רוב אזרחי ישראל ייהנו מהחלטת הממשלה.
אלכס מילר: אני גם יכול לברך על כך שהיום ועדת הכספים אישרה תקציב לביצוע עניין זה, אז גם הסוגייה הזאת, שאנחנו מברכים, שלא רק קיבלו החלטה, אלא גם יש תקציב ליישומה.
אלכס מילר: אותן שאלות שאני קיבלתי בתקופה האחרונה, אני גם חושב שזה לא כל השאלות שעולות מהעניין – אנחנו ניחשף כאן לסוגיות שונות, אבל כמובן, קודם כל צריך להסביר לציבור בצורה מסודרת, מי זכאי ומי לא, איך השלטון המקומי, שהוא אחראי בפועל על הרישום של ילדי ישראל למערכת החינוך במחלקות החינוך – איך הוא צריך לפעול, מה ההנחיות הברורות של משרד החינוך, למה כאשר אנחנו מודעים למצב של חוסר מבנים שאמורים לשמש לביצוע החוק, וכאשר אנחנו מגיעים למצב שאכן הגנים מתמלאים ואין מקום, איך השלטון המקומי, לפי אילו הנחיות הוא אמור לבחור, איזה ילד נכנס ואיזה ילד לא ייכנס – זה דבר ראשון; דבר שני – ביצוע ההחלטה של מעבר גנים כאלה ואחרים לגנים ציבוריים בחלק מפעילותם, שהם גנים פרטיים – גם הנושא הזה, אנחנו רוצים לשמוע הסבר בעניין הפעילות השוטפת של אותם גנים.
אלכס מילר: אנחנו יודעים שבעת פעילותם כגנים פרטיים הם כביכול היו מנוהלים כעסק לכל דבר, ואותם תשלומים שהם צריכים לשלם לרשויות, אני גם אשמח לקבל מידע, מה ההבדל מבחינת היחס של הגן, שהוא גן ציבורי, למול רשויות מקומיות, למול גן פרטי.
אלכס מילר: כמובן, ברגע שיש הפחתה בגבייה מההורים עבור הילדים שלהם באותם גנים, כמובן, אותם גנים שיצטרכו לעבור למנגנון אחר – איך הם יתמודדו עם הסוגייה הזאת – זה דבר שני.
אלכס מילר: עניין הפיקוח – ברגע שהמדינה לוקחת על עצמה אחריות בעת הסובסידיה של ילדים מגיל 3, אנחנו יודעים שלפי החוק שחוקק בשנת 84' עד היום, החוק חל על 105 אלף ילדים בישראל, והרחבתו, כמובן - יש לזה השלכות רוחב – עניין הפיקוח, עניין של אותם גנים וגננות שנכנסות.
אלכס מילר: כל מי שלוקח חלק בפרויקט הזה, גם הנושאים האלה כך או אחרת יגיעו לסדר יום הוועדה.
אלכס מילר: אלה השאלות, אנחנו היום עושים דיון ראשון.
אלכס מילר: אני כבר אומר לכם שהסבירות הגדולה, שלא נספיק לסכם כאן היום, מסיבת חוסר זמן - חבר הכנסת טיבי לקח מאתנו קרוב לחצי שעה מהישיבה.
אלכס מילר: בשעה 14:00 הישיבה תסתיים – זו ההתחייבות שלנו, כי הסיעות צריכות להתכנס לדון בישיבות הסיעות, ואנחנו, כמובן, צריכים לסיים בשעה הזאת.
אלכס מילר: אנחנו נעשה עוד דיונים.
אלכס מילר: אני חושב שעל הדיון הזה להציג את הפורמט, הפרויקט.
אלכס מילר: ביקשנו מהשר להיות כאן בישיבה הראשונה; בישיבות הבאות נשב בצורה מקצועית גם עם אנשי המשרד על כל דבר ועניין.
אלכס מילר: אדוני השר, אותם חוקים שכביכול – אתה יודע שבסופו של דבר, עוד כמה חודשים נקבל גם מכם את כל הנושא של תשלומי הורים וגם את כל שאר הסוגיות שאמורות להיות קשורות לפתיחת שנת הלימודים, היו התחייבויות קודמות, ואנחנו גם יודעים שהממשלה קיבלה החלטות בסוגיות האלו; אני אבקש ממך כמה שיותר מהר חוקים שאמורים להיות בהתחייבות, נושאים שצריכים להיות קשורים בפתיחת שנת הלימודים – שהמשרד יזרז את העניין, ונוכל גם בסוגייה הזאת להתכנס כאן בוועדת החינוך.
אלכס מילר: הכנסת תצא לפגרה בסוף חודש מרס, ואז יהיה לנו זמן מאוד קצר להשלים את הסוגיות השונות שקשורות גם לתשלומי ההורים וגם לשאר הנושאים שקשורים לפתיחת שנת לימודים, וכמובן, הדבר הלא פשוט זה הנושא של תוכנית הסבסוד 3 ו-4 – זה גם כן, לדעתי, יעלה לא פעם בדיוני ועדת החינוך.
אלכס מילר: אודה לך גם אם תסביר, באיזה מנגנון כל העניין הזה הולך להיות מיושם, כי התקצוב, לפי מה שאני מבין, זה לשנה הזאת, הקיצוצים למשרדים, הפלאט, ומה שהולך בשנים הבאות, אם אין לנו התחייבות, כי מה שהחוק אומר, שהשר יביא את הרחבת חוק חינוך חינם לגיל 3 בצווים, בהתייעצות עם ועדת החינוך.
אלכס מילר: הממשלה קיבלה החלטה מתוקצבת על-ידי הפלאט, אז אנחנו צריכים לדעת שזה לא משהו שאנחנו נראה בפתיחת שנת הלימודים הזאת, ואחר כך, בגלל סיבות כאלה ואחרות, זה לא ייושם, אז אם כבר יוצאים למהלך שהוא מהלך לא פשוט, שיש לו השלכות רוחב, היינו רוצים לשמוע התחייבות לטווח ארוך בביצוע החלטה זו.
אלכס מילר: אדוני השר, אעביר לך את זכות הדיבור, לך ולאנשי משרדך, יש לנו רשימת דוברים שנרשמו.
אלכס מילר: אני כבר מתנצל מראש בפני כל מי שלא נספיק לתת לו זכות דיבור בצורה מלאה, כי אנחנו בקוצר זמן, ואדוני השר, אני בטוח שתצטרף אליי לברכות לשלטון המקומי לציון יום השלטון המקומי בכנסת, שוועדת החינוך מקיימת ישיבה שלישית שקשורה לשלטון המקומי בצורה ישירה.
אלכס מילר: אני מודה לך על יוזמתך לכינוס הוועדה לבחינת ישום החלטת הממשלה מ-8 בינואר בנושא יישום חינוך חינם לגילאי 3 ו-4.
אלכס מילר: אנחנו בסך הכול נמצאים חמישה שבועות אחרי קבלת ההחלטה, ונמצאים כבר בעומק הפעילות והמאמץ בהקשר הזה, ואני מברך גם על כוונתך לקיים דיוני המשך, לעקוב אחר היישום – אני רואה בזה חשיבות רבה.
אלכס מילר: אני אתחיל ממענה לשאלתך – השינויים הם בבסיס התקציב, כלומר אותם שינויים שנוגעים לסבסוד גני ילדים בגילאי טרום חובה וטרום-טרום חובה הם בבסיס התקציב, לכן הם גם יימשכו הלאה.
אלכס מילר: עלויות של ביצוע המהלך – יש עלויות חד-פעמיות, שזה עלויות הבינוי – מה שעכשיו אושר, למשל, בוועדת הכספים, ויש עלויות קבועות - הנושא של הסבסוד הוא נושא קבוע.
אלכס מילר: אנחנו עומדים בפני משימת ענק, יישום חינוך חינם לגילאי 3, 4.
אלכס מילר: זה מהלך חשוב מכמה בחינות: קודם כל, הוא חשוב בנושא יוקר המחיה של המשפחות הצעירות - עבורם זה אלפי שקלים לילד, ואם יש יותר מילד אחד, אז יותר מכך, בשנה, וזה ללא ספק שינוי מאוד משמעותי להרבה מאוד משפחות צעירות במדינת ישראל, ומשפחות צעירות הן בדרך כלל גם פחות מבוססות, וזה דבר שיורגש.
אלכס מילר: שתיים, זו לקיחת אחריות של המדינה בגילאי טרום חובה וטרום-טרום חובה.
אלכס מילר: זו אמירה משמעותית.
אלכס מילר: שלוש, תהיה תוצאה נלווית, להערכתי, בתחום התעסוקה, כי ברגע שיותר ילדים ילכו לגני ילדים בגילאים הללו, בדרך כלל תהיה השפעה על יותר אמהות, ותהיה לזה השפעה נלווית בתחום התעסוקתי, לפי הערכתי.
אלכס מילר: ארבע, אנחנו יודעים מהמחקר – גם מחקר שבוצע בעולם על-ידי ה-OECD וגם מחקר ראמ"ה כאן בארץ - שיש השפעה ישירה, חד-משמעית, בין השתתפות במסגרות של גני ילדים בגילאי 3, 4 לבין הישגים לימודיים בשלבים מאוחרים יותר, לכן ככל ששיעור ההשתתפות, וההערכה שלנו היא שבסופו של דבר המהלך, המשמעות שלו היא עלייה בשיעור ההשתתפות בגני הילדים בגילאים הרלוונטיים, המשמעות היא הישגים לימודיים יותר טובים, ויש לזה השלכה אחר כך לצמצום פערים חברתיים, לרמת חיים בהמשך, לאיכות חיים וכדומה, לכן זה מהלך חברתי מובהק, ולא רק בהיבט של הקלת הנטל על ציבור ההורים.
אלכס מילר: זה מגה-פרויקט גדול, קשה, מורכב, ואנחנו היום בתחילת ביצועו בלוח זמנים מיידי, אם כי - ואני אומר את הדברים בצורה ברורה – הוא לא יכול להיות מבוצע במלואו באופן מיידי; אנחנו יכולים להתחיל בביצוע באופן מיידי.
אלכס מילר: אם זה היה מתבצע בלוח זמנים אחר, תרשו לי להעריך, מתוך ההיכרות שלי את המערכת הפוליטית - זה לא היה קורה לעולם.
אלכס מילר: החוק הזה לא יושם למעלה מרבע מאה.
אלכס מילר: אגב, ועדת טרכטנברג המליצה ליישם אותו מינואר; החלטת הממשלה דיברה על תחילת שנת הלימודים הבאה, והיא תיפתח ב-27 באוגוסט.
אלכס מילר: אם לא היה מתקבל לוח זמנים ברור, או היו מחפשים לוח זמנים יותר רחוק, אנחנו יודעים מה היה קורה בחוק ההסדרים הבא, ואם לא, לפני בחירות, אחרי בחירות – אני חושב שעם כל הקושי שיש לנו היום, ויש לרשויות המקומיות, שצריכות ליישם, טוב שנקבע לוח זמנים שמתחיל – לא נגמר – בתחילת שנת הלימודים הבאה.
אלכס מילר: הביצוע הוא ביצוע הדרגתי.
אלכס מילר: ועדת טרכט
אלכס מילר: נברג דיברה על יישום הדרגתי עד מימוש מלא של החוק בשנת התשע"ה, דהיינו שלוש שנים, והצעד הראשון היה אמור להתבצע מינואר 2012, והוא יתבצע מסוף אוגוסט 2012.
אלכס מילר: החלטת הממשלה מ-8 בינואר דיברה על גיבוש תוכנית רב-שנתית, והתייחסה לפער בין ביקוש להיצע ברשויות – נקודה שהיושב-ראש התייחס אליה, ואפרט לגביה, וכאשר יהיה פער, ויהיה פער בשנת היישום הראשונה - אם לא בכל הרשויות, בחלק ניכר מהרשויות – ההחלטות יתקבלו על בסיס קריטריונים, והקריטריונים הלגיטימיים הם נושא של סוציו אקונומי ונושא גילאי, אבל הדברים צריכים להיות ברורים ושקופים לתושבים מול הרשות המקומית.
אלכס מילר: אני חייב לומר שהמשרד והרשויות, למרות שאנחנו רק חמישה שבועות אחרי החלטה, פועלות מאוד במרץ, נושא הבינוי מאוד התקדם – יהיה פה גם פירוט.
אלכס מילר: כל הרשויות למעט שמונה רשויות, שלא נדרשות לתוספות בינוי, הגישו בקשות.
אלכס מילר: לגבי כמה מאות בקשות, הן כבר בשלב של פרוגרמה, ואחרי החלטת ועדת הכספים מלפני שעה, ניתן יהיה להוציא הרשאות באופן מיידי, וחלק מסוים, שהוא לא רוב, אבל הוא חלק מאותו פער, אנחנו רוצים לגשר אותו לתחילת שנת הלימודים הבאה.
אלכס מילר: כפי שאמרתי, לא ועדת טרכטנברג ולא החלטת הממשלה מתייחסות ליישום מלא של 100 אחוזים בשנת הלימודים הקרובה, תשע"ג.
אלכס מילר: אנחנו כן יודעים לומר, וזה יוצג פה במספרים, שהרוב המכריע של ילדי ישראל בגילאים הרלוונטיים, דהיינו 3, 4, ייהנו מהשירות הזה חינם בשנה הבאה, והחשבון הוא פשוט: יש כשליש, יש כאלה שכבר נמצאים במסגרות כאלה, איפה שהחוק הוא חל מכוח צו, אם זה על-פי אשכול סוציו אקונומי, אם זה לפי שיקום שכונות וכדומה, והוא כבר נהנה היום משירות חינם.
אלכס מילר: יש עוד אחוז, פחות או יותר באותו סדר גודל, גם הוא למעלה מ-100 אלף, שנמצא במסגרות ולא מסובסד, אז פה לא צריך להמציא לא מסגרת ולא גן ולא לבנות ולא גננת, אז גם הוא ייהנה.
אלכס מילר: הפער ההתחלתי שאתו אנחנו מתחילים להתמודד, הוא אותו פער שמופיע שם בירוק – קצת פחות מרבע מהילדים בשכבות הגיל הרלוונטיות.
אלכס מילר: זה הפער שאנחנו רוצים להתחיל לגשר עליו בשנת הלימודים תשע"ג, אבל אני רוצה לחדד את הנקודה – כמו שאמרתי, שהרוב המכריע ייהנו מהשירות חינם בשנת הלימודים הקרובה, יהיו כמה עשרות-אלפי ילדים בגילאים הרלוונטיים, שלא ייהנו מהשירות בשנת הלימודים הקרובה, ויהיה צורך להכריע על-פי פרמטרים שוויוניים, שקופים, כפי שהצגתי קודם, וזה מופיע בהחלטת הממשלה עצמה.
אלכס מילר: גם המצב בין הרשויות המקומיות לא יהיה זהה בשנת היישום הראשונה.
אלכס מילר: יהיו ודאי רשויות מקומיות יותר ערוכות, יהיו רשויות מקומיות פחות ערוכות בשנה הראשונה ליישום ההחלטה.
אלכס מילר: אנחנו עושים מאמץ גדול מאוד עם הרשויות המקומיות לצמצם, ככל שהדבר ניתן, את הפער הזה, ותכף אומר כיצד, אבל ברור לחלוטין שלא ניתן אלא באמצעות קסמים לגשר בחצי שנה על הפער כולו.
אלכס מילר: המטרה שלנו, האזרחים, לראות איך כמה שיותר הורים וילדים נהנים מהשירות כבר בשנת הלימודים הקרובה.
אלכס מילר: הפתרונות הם: בינוי – איפה שמוכנים ביותר.
אלכס מילר: כפי שציינתי קודם, יש 500 גנים במצב שיכולים לצאת לבינוי מיידי, ואחרי החלטת ועדת הכספים הדבר הזה יכול להתבצע; שתיים, יש ברשויות המקומיות גני ילדים שהייעוד שלהם הם גני ילדים, אבל משמשים לצרכים אחרים, וניתן לעשות הסבה לצורך הזה.
אלכס מילר: שלוש, יש מוסדות חינוך ריקים וחצי ריקים שאפשר לשכן בהם ודאי בשנה הראשונה ליישום, הכול על-פי אותם פרמטרים, שהם הפרמטרים הרלוונטיים, מבחינתנו, של בטיחות, של תברואה, ודאי של הכשרה נאותה בתחום הפדגוגי, את אותו חלק מהפער שאנחנו מדברים עליו כאן.
אלכס מילר: מבחינת הבינוי, כמובן, תמונה ברורה עוד יותר תהיה אחרי שלב הרישום, שמתנהל בימים האלה ברשויות המקומיות.
אלכס מילר: מבחינת הבינוי, אני רוצה להדגיש שני דברים: אל"ף, עד היום הבינוי בגילאים האלה לא תוקצב על-ידי המדינה, נפל על הרשויות המקומיות ככל שבוצע.
אלכס מילר: החלטת הממשלה מבטיחה תקצוב לבינוי בפריסה ארצית לאורך תקופת התוכנית של 2,500 גנים, ואני חושב שזה דבר חשוב.
אלכס מילר: זה גם דבר חשוב לרשויות המקומיות, שייצאו, והיום יכולות להפנות את התקציב לצרכים אחרים – אני מקווה בתחום החינוך.
אלכס מילר: מעבר לזה, יהיה שיפור ביחידת התקצוב.
אלכס מילר: אנחנו מודעים לזה שיש צורך גם בבנייה מרוכזת, הגענו עם האוצר להסכמה, ורק אשרטט אותה פה באופן כללי, כדי שהיא תהיה מובנת בעקרונות שלה, ואנחנו נודיע בצורה מסודרת לכלל הרשויות המקומיות עוד השבוע.
אלכס מילר: יהיו שני סוגי תוספות ליחידה היום – יחידת התקצוב היא, כולל מדד תשומות הבנייה – 670 אלף; היתה 640 ומשהו אלף, היא תגדל בסדר גודל ממוצע של כ-100 אלף שקלים.
אלכס מילר: תוספת אחת אחידה לכל הרשויות המקומיות, ותוספת שנייה דיפרנציאלית, עם התחשבות במרחק, שזה דבר שבוטל בעבר, והשלטון המקומי תבע להחזירו – מרחק מהמרכז, וסוציו אקונומי.
אלכס מילר: בסופו של דבר כל הרשויות המקומיות ייהנו מתוספות, אבל ההיקף שלהן יהיה דיפרנציאלי, הפערים גם לא יהיו מאוד גדולים, אבל אני חושב שזה בסדר גמור – נמצאת מולי ראש העיר ערד - שיהיה פער בין ערד לבין – מאחוריה נמצא כפר שמריהו – יכול להיות פער בין ערד לכפר שמריהו, וזה בסדר גמור, בעיניי.
אלכס מילר: בכל מקרה, אנחנו נמסור לרשויות המקומיות בצורה מסודרת את הדברים.
אלכס מילר: אני מדגיש – לא רק שהנושא הזה יתוקצב; התקצוב פר יחידה יהיה יותר גדול לכולם ממה שהיה בעבר, גם עבור גני חובה, דהיינו גילאי 5.
אלכס מילר: התייחסת, אדוני היושב-ראש, ותפרט אחר כך המנכ"לית - אני רק אומר את הנושא הזה באופן מאוד כללי, לנושא הגנים הפרטיים – קודם כל, כל גן פרטי שירצה להמשיך ולפעול, ויש לו רישוי, יכול להמשיך ולפעול – אין שום מניעה.
אלכס מילר: גן פרטי שרוצה גם ליהנות מהסבסוד – יש מסלול מסוים, אנחנו משתדלים ונשתדל להקל בהליכים בירוקרטיים כדי שהוא ייהנה גם מהסבסוד.
אלכס מילר: אני מזכיר שהמחויבות שלנו – וצריך להבין מה המשמעות של החוק; יכול להיות שיש כאלה שכבר מתחרטים – משמעות החוק היא חינוך חינם חובה תוך שלוש שנים בכל הארץ, אז מי שמעתיק את סדר הקדימות שלו לסוגיות אחרות, שלא קשורות למתן השירות לאזרח, אני מוכן לקיים על זה דיון, אבל צריך להבין איזה אפיק התווה החוק, ואנחנו לא מונעים גנים פרטיים ברשיון.
אלכס מילר: כמה המשרד מסתמך על אותם גנים פרטיים, שקיימים היום במערכת, לפחות לפתרון הזמני, להפעלת העניין הזה?
אלכס מילר: כלומר אם אנחנו מדברים על איזה אחוז מאותם מבנים ששייכים היום לגנים פרטיים, שכביכול המשרד מסתמך, שזה יהיה חלק מהפתרון?
גדעון סער: אין הסתמכות על המבנים האלה, אני רוצה גם להגיד כמה נתונים: גנים פרטים ברשיון יש בסך הכול 180 פרטיים בגילאים הרלוונטיים, 5,000 ילדים, כלומר פלח מאוד דק.
גדעון סער: אני יודע שיש הרבה גנים בלי רשיון.
גדעון סער: גם הגנים בלי רשיון – נאפשר מסלול רישוי מסודר, בהנחה שהוא עומד בקריטריונים בנושא של בטיחות ותברואה.
זבולון אורלב: לפי חוק הפיקוח, כל גן מעל עשרה ילדים מגיל 3 ומעלה מחייב רישוי.
גדעון סער: אני לא חולק על ידיעותיך בחוק הפיקוח.
גדעון סער: אני חוזר ואומר - נאפשר גם מסלול של רישוי מקוצר כדי לנסות ולהתמודד עם המטלה.
גדעון סער: יש פה הרבה שאלות שנוגעות לרווחיות הגנים, אז גם לסוגיות האלה יש מענה – זה יעלה אחרי זה בדברים של המנכ"לית, אבל שתי האלטרנטיבות יהיו קיימות, כלומר חבירה למהלך של הסבסוד או אי-חבירה, למי שרוצה, ומי שרוצה גם לשלם ולקבל עשרה ילדים בגן, אז הוא ישלם יותר.
גדעון סער: זה לא הסטנדרט שהמדינה יכולה לעמוד בו.
אלכס מילר: כלומר המשרד לא מסתמך על אותם גנים, מבחינתכם, זה בונוס, אתם הולכים- - -
גדעון סער: אני מעוניין מאוד שיהיו כמה שיותר שותפים למהלך.
גדעון סער: אני לא יכול לבנות על דבר שאפילו השותפים שלו הם לא נהירים לגמרי, כפי שעולה מההערה של חבר הכנסת אורלב, ושלא בדקתי מה בטיחותי ומה לא בטיחותי וכדומה.
גדעון סער: אנחנו בתקופה שתהיה תקופה של מאמץ מאוד גדול, ואנחנו עושים כמה מאמצים וכמה רפורמות במקביל.
גדעון סער: יש עלינו עומס עבודה מאוד גדול, על דרגי המקצוע במשרד שלי, על הרשויות המקומיות, שהן השותפות שלנו למהלך – זה דבר מאוד קשה ומסובך.
גדעון סער: אני נגעתי רק בחלק מהממדים – המנכ"לית תשלים.