GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דורית מורג: שישים ימים זאת תקופה מינימאלית.
מיכאל מלכיאור: אם אלה שישים ימים, זה יהיה א' בשבט.
זאב אלקין: זה התאריך הסופי.
זאב אלקין: למעשה יש סיכוי שברוב הבקשות אתם תעשו את זה קודם.
מיכל כהן: לא הכול יהיה בתום שישים ימים.
מיכל כהן: אני מניחה שגם לפני כן אבל זה המקסימום.
מירב ישראלי: תקופת הרישום תהיה ביום א' לחודש שבט של השנה הקודמת לשנת הלימודים שלקראתה נערך הרישום ועד תום עשרים ימים מאותו יום.
מירב ישראלי: זה א' בשבט.
זאב אלקין: אם כן, החלטנו על שישים ימים.
מירב ישראלי: יש להם את כל כסלו ואת כל טבת.
יעקב פרידברג: את כל חשון ואת כל כסלו.
זאב אלקין: לממונה יש את חשון.
מירב ישראלי: זה עד א' בטבת.
מירב ישראלי: אז יהיה את כל חודש טבת.
זאב אלקין: אז יש חודש כדי להודיע.
יעקב פרידברג: ועדיף לא להודיע ביום האחרון.
אתי אלוני: אני רוצה לשאול בעניין הזה.
אתי אלוני: מדובר כאן בשלב של החלטה של הממונה אחרי שהוא אסף וקיבל.
אתי אלוני: והיה והוא קיבל ואסף, אני רוצה לשאול שתי שאלות.
אתי אלוני: קודם כל, האם ההחלטה היא החלטה גורפת?
אתי אלוני: כלומר, האם למי מבין המשתתפים בהחלטה – דהיינו, מפקח, רשם, ראש רשות – יש משקל או זכות וטו?
מירב ישראלי: לפי החוק אין.
מירב ישראלי: החוק לא נתן לו.
מירב ישראלי: החוק נתן את הסמכות לשר או למי שהוא הסמיך בהתייעצות עם רשות החינוך המקומית.
מירב ישראלי: החוק קבע את זה.
אתי אלוני: הייתה התייעצות ואז הוא מודיע לו את ההחלטה.
אתי אלוני: האם יש עוד פסק זמן לחשוב, לערער, להתנגד?
מירב ישראלי: יש את ההליכים הרגילים.
מירב ישראלי: אין מעבר לכך.
זאב אלקין: יש חודש להיערכות הרשות מאז ההחלטה.
יעקב פרידברג: לפי מה שאמרנו עכשיו, אין זמן.
זאב אלקין: לא, יש זמן.
זאב אלקין: יש חודש כאשר החודש הוא גם המקסימאלי.
זאב אלקין: ברוב המקרים ההודעה של הממונה תהיה קודם ולא תהיה בגמר שישים הימים.
אתי אלוני: אני חושבת שזה צפוף.
אתי אלוני: אני חושבת שבכל זאת צריך לשקול איזשהו משקל שלצורך העניין נניח ראש הרשות המקומית עבר איזשהו תהליך ואמר שהוא רוצה לדחות את זה.
זאב אלקין: לא, החוק לא נתן לו את זה.
זאב אלקין: הנושא הזה נדון עת נדון החוק.
אתי אלוני: צריך להיות איזשהו משקל.
זאב אלקין: יש לו משקל.
זאב אלקין: זה המשקל של התייעצות.
זאב אלקין: הוא כותב חוות דעת והממונה לוקח אותה בחשבון,
מירב ישראלי: לפי החוק השר יכול גם להורות לרשות מקומית לפתוח בית ספר למשל.
מיכאל מלכיאור: בדרך כלל ראשי הרשויות לוחצים שזה יהיה.
אתי אלוני: אני לא נגד.
אתי אלוני: אני הולכת למקרה שהוא מאוד רוצה שזה יהיה אבל אין לו פתרונות חלופיים.
אלכס מילר: כמו שאני מכיר, בסופו של דבר יגיעו לפתרון.
אלכס מילר: רציתי לשאול את השלטון המקומי איך בשבוע הבא אתם עושים כאן
אלכס מילר: יום שלטון מקומי ביום שבו האוצר לא נמצא בכנסת?
אתי אלוני: אנחנו לא ידענו שהאוצר לא נמצא.
זבולון אורלב: בכוונה.
אלכס מילר: יום שלטון מקומי, כל השלטון המקומי יהיה בוועדות הכנסת אבל למשרד האוצר לא יהיה אפילו נציג אחד.
אלכס מילר: עכשיו קיבלתי את סדר היום.
אלכס מילר: כל היום יוקדש לשלטון המקומי אבל לא יהיה נציג אחד של האוצר.
אלכס מילר: נמשיך.
מירב ישראלי: אם כן, שינינו את זה ל-א' בטבת.
מירב ישראלי: סוכם?
דורית מורג: (ב) החלטת הממונה בבקשה תהיה בכתב, בצירוף נימוקים.
דורית מורג: (ג) הממונה יעביר את ההחלטה בבקשה לידיעת המנהל, המפקח, הרשם הראשי או מי שהוסמך מטעמו, ראש הרשות המקומית, מנהל המחוז, ואם מוסד החינוך הוא ממלכתי דתי, גם למנהל מינהל החינוך הדתי במשרד החינוך, בכתב, בסמוך לאחר מועד נתינתה.
דורית מורג: אני מבינה שמדובר ברשות החינוך המקומית.
מירב ישראלי: גם מנהל המוסד.
דורית מורג: (ד) אם ההחלטה חיובית - (1) על הרשם להודיע להורי התלמידים, בהודעה בכתב, לא יאוחר מיום א' בטבת של אותה שנה, כי המוסד יהיה מוסד חינוך מ שלב.
דורית מורג: ככל שהורה חפץ לרשום את ילדו לבית ספר אחר – יוכל לעשות זאת במשרדי הרשם בתקופת הרישום של אותה שנה.
מיכל כהן: ב-א' בכסלו מוגשות בקשות.
מיכל כהן: ב-א' בטבת מתקבלות החלטות.
מירב ישראלי: החלטנו שהממונה יחליט לא יאוחר מיום א' בטבת.
מירב ישראלי: יש חודש.
מיכל כהן: הרשם מודיע להורים עד א' בשבט.
מירב ישראלי: לא, לדעתי חייבים להודיע קודם.
מירב ישראלי: קצת קודם כדי שהם קצת יחשבו.
זאב אלקין: ב-א' רק מתחיל הרישום.
מירב ישראלי: השאלה אם צריך להגיע ממש ל-דד ליין של היום הראשון לרישום.
זאב אלקין: כי אחרת הם לא יספיקו.
אתי אלוני: אם כתוב לא יאוחר, הוא יכול לשלוח את זה קודם.
מירב ישראלי: אבל למה?
מירב ישראלי: אם הממונה מודיע עד א' בטבת, למה צריך עוד חודש?
מירב ישראלי: תנו לו שבועיים.
מירב ישראלי: הוא קיבל את ההודעה של הממונה ואז הוא יודיע אבל למה חודש?
מיכל כהן: לפעמים צריך להודיע ל-500 הורים.
מירב ישראלי: אני אומרת שלפי ב' הממונה שולח את ההחלטה לרשם ב-א' בטבת.
מירב ישראלי: תוך כמה זמן זה מגיע לרשם?
דורית מורג: היום שולחים במייל.
מירב ישראלי: הוא צריך להוציא את ההודעה.
מירב ישראלי: כמה זמן לוקח לו להיערך מיום ג' בטבת, אז הוא קיבל את זה?
דורית מורג: תלוי.
דורית מורג: אם אנחנו משפיעים עכשיו על בית ספר מקיף שיש לו 1,600 תלמידים, תגידי את כמה זמן לוקח.
מירב ישראלי: כמה זמן לוקח לו?
דורית מורג: זאת עבודה של השלטון המקומי.
מירב ישראלי: לוקח לבית הספר חודש להגיע להורים?
אתי אלוני: זה להוציא מכתבים ולעשות פרסום.
קריאה: אם אומרים עד, הוא יכול גם קודם.
מירב ישראלי: הורה צריך לדעת לפחות שבועיים לפני א' בשבט כדי שהוא קצת יחשוב.
מירב ישראלי: בגלל שהממונה שלו נותן את ההחלטה שלו עד א' בטבת, לוקח זמן עד שזה מגיע אליכם, לוקח לכם זמן להיערך להוציא את ההודעות.
מירב ישראלי: כמה אתם יכולים לפני א' בשבט כדי לתת להורים בכל זאת זמן היערכות?
אתי אלוני: אני חושבת שצריך לתת סדר גודל של חודש.
מירב ישראלי: אז צריך אולי לקבל את ה-(א) ואת ה-(ב).
דורית מורג: לכן חזרנו למועדים המקוריים.
מירב ישראלי: לא, לא למקוריים.
מירב ישראלי: החליטו על א' בחשון והשאלה היא אם אתם יכולים למשל עד י"ד בכסלו.
דורית מורג: שבועיים זה סביר.
דורית מורג: בעידן ההודעות האלקטרוניות, זה סביר.
אתי אלוני: תראו מה קורה היום עם כל הסיפור של הגנים.
אתי אלוני: זה לוקח זמן.
מירב ישראלי: בדרך כלל זה בית ספר אחד ברשות.
מירב ישראלי: כמה בתי ספר יהיו?
אתי אלוני: יש רשויות בהן זה יותר מבית ספר אחד.
אתי אלוני: בראשון או בפתח תקווה או ברחובות זה אולי יותר מבית ספר אחד.
אתי אלוני: ברשות קטנה זה בית ספר אחד, אבל באזורים גדולים, יותר.
זאב אלקין: שני בתי ספר.
זאב אלקין: כמה יהיו?
מירב ישראלי: נראה לי ש-א' בשבט זה קצת מאוחר.
זאב אלקין: זאת התחלה של תהליך.
זאב אלקין: הם לא יכולים לרשום ב-א' בשבט.
זאב אלקין: אז רק מתחיל תהליך הרישום ולהורה יש זמן.
זאב אלקין: בדרך כלל ההורים רושמים בסוף ולא בהתחלה.
אתי אלוני: הורה עוד רוצה להתלבט.
אתי אלוני: בסוף ההתלבטות היא לגבי האלטרנטיבה וקשה לעשות זאת בעשרים ימים.
מירב ישראלי: לדעתי צריך לתת להורים קצת יותר זמן.
אתי אלוני: להורים צריך לתת עד חודש לפחות כי הורים בודקים, כי פתאום זה נופל עליהם והם שואלים את עצמם מה האלטרנטיבה והם הולכים לראות את בית הספר וכולי.
זבולון אורלב: האמת היא שאני לא כל כך מבין את זה.
זבולון אורלב: לו זה לא היה בית ספר של חינוך משלב, זה היה אזור הרישום שלו, לא שואלים אותו ושם הוא נרשם.
זבולון אורלב: אותו דבר גם כאן.
אתי אלוני: כאן הוא צריך לבחור.
אתי אלוני: אם הוא לא מסכים אומרים לו שימצאו לו פתרון.
יעקב פרידברג: בית הספר הוא על אזורי ייחודי.
יעקב פרידברג: תכף נראה את זה.
זאב אלקין: ההורים שרוצים את בית הספר, יבואו לבית הספר.
זאב אלקין: ההורים שלא רוצים את בית הספר, יקבלו אזור רישום אלטרנטיבי.
זבולון אורלב: לבית הספר הממלכתי הסמוך.
אתי אלוני: אני לא יודעת.
אתי אלוני: אם זה מישהו שצריך לנסוע לבית ספר אחר?
זאב אלקין: ברגע שהוא לא רוצה משלב, המפה של אזורי רישום של ממלכתי כתוצאה מכך שהמשלב יצא מהפול תתעדכן.
זאב אלקין: יהיה לו בית ספר של אזור רישום.
אתי אלוני: אמרנו שהרשות תיתן פתרון סביר, אבל הייתה גם סיטואציה שאמרו שהסביר הוא במרחק של לצורך העניין שמונים, שישים, חמישים קילומטרים.
זאב אלקין: אם זאת מועצה אזורית, זה יכול להיות.
אתי אלוני: אז ההורה רוצה ללכת ולראות כי פתאום זרקו אותו לבית ספר אחר שהוא לא מכיר אותו, הוא רוצה ללכת לשם עם הילד - וזאת זכותו - ולראות אם זה מתאים לו או לא מתאים לו.
זאב אלקין: תנו שבועיים.
מירב ישראלי: עד ט"ו בטבת.
אלכס מילר: תבינו שאתם צריכים להתמודד רק עם השנה הראשונה.
אלכס מילר: אחר כך זה יהיה הרבה יותר קל.
מירב ישראלי: ההורים יכולים לרשום אותו במשרדי הרשם.
דורית מורג: ככל שההורה חפץ לרשום את ילדו לבית ספר אחר, יוכל לעשות זאת במשרדי הרשם בתקופת הרישום של אותה שנה.
דורית מורג: (2) על המפקח על מוסד החינוך להודיע לסגל הפדגוגי במוסד החינוך, בהודעה בכתב, לא יאוחר מיום ט"ו בטבת של אותה שנה, כי המוסד עתיד להיות מוסד חינוך משלב.
אתי אלוני: ככל שהורה חפץ לרשום, ואם הוא לא חפץ?
מירב ישראלי: הממונה מעביר לאלה שהמליצו לו ואלה שממליצים לו, מעבירים את זה הלאה.
דורית מורג: או שאתה הולך לבית הספר המשלב או שאתה חפץ לרשום את הילד שלך בבית ספר אחר.
דורית מורג: זה חפץ לרשום.
אתי אלוני: כך נהוג לכתוב?
מירב ישראלי: גם כאן ט"ו בטבת?
דורית מורג: 5.
דורית מורג: מעמדו של בית ספר כמשלב (א) תוקפה של ההחלטה כי מוסד החינוך הוא מוסד חינוך משלב תקפה למשך שש שנים, ולאחר תקופה זו יגיש שמוסד חינוך משלב בקשה מחודשת להוסיף ולהיות מוסד חינוך משלב לפי תקנות אלה בשינויים המחויבים.
זאב אלקין: למה זה כך?
דורית מורג: אנחנו חשבנו ש-שש שנים זה מכיתה א' ואחרי שש שנים לגבי החלטה כזאת מן הראוי אולי לבצע הליך חשיבה מחודש ולשאול מחדש.
מיכאל מלכיאור: בשביל מה?
זבולון אורלב: בתוך שש שנים אף אחד לא יכול לעשות שום דבר.
מיכאל מלכיאור: אתם כל הזמן בודקים אותם.
זאב אלקין: יש סעיף שנותן לכם סמכות לשנות החלטה.
זאב אלקין: למה להתחיל בכוח את כל התהליך הבירוקראטי בעוד שש שנים?
מירב ישראלי: זה לא נכון, כי זה על אזורי.
מירב ישראלי: בית הספר הוא על אזורי ומי שרושם, רושם לחינוך משלב כך שהאוכלוסייה לא התחלפה.
מירב ישראלי: זה לא בית ספר שכיתה א' נכנסת מאזור רשום.
אלכס מילר: לחזור מזה, יהיה לכם קשה יותר מאשר להיכנס לזה.
מירב ישראלי: סתם בירוקרטיה.
אלכס מילר: תורידו את זה.
זאב אלקין: חבריי ממשרד החינוך, סעיף (ב) נותן לכם סמכות בכל רגע לעשות אחורה.
זאב אלקין: ברגע שתתעורר בעיה מיוחדת, אתם תפעילו את הסמכות, אבל לשם מה להתחיל את כל ההליך?
זאב אלקין: חסרות לכם פניות ואתם רוצים לייצר עוד פניות בעוד שש שנים?
דורית מורג: מבחינה משפטית.
מירב ישראלי: לא, יש רישיונות ויש אישורים.
מירב ישראלי: רק אם קורה משהו אקוטי בתהליך הרישיון, משנים את זה.
זאב אלקין: יש לכם סמכות.
זאב אלקין: אתם יכולים לעשות את זה כל רגע.
אלכס מילר: אני מקבל את העמדה של היועצת המשפטית לוועדה.
זאב אלקין: לא צריך את (א).
אלכס מילר: (ב) נשאר.
דורית מורג: (ב) הממונה רשאי בכל עת להורות על ביטולה של ההחלטה, על התנייתה בתנאים, או על התלייתה לתקופה קצובה שיקבע, אם מצא כי מוסד החינוך המשלב אינו עומד בתנאי החוק והתקנות לעניין זה או בחלקם.
דורית מורג: הורדנו את פסקה (א).
דורית מורג: 6.
דורית מורג: תחולה תקנות אלה יחולו על בקשות לעניין שנת הלימודים התשע"ג ואילך.
דורית מורג: 7.
דורית מורג: הוראות מעבר על אף האמור בתקנות 2,3, ו-4 - (1) לעניין שנת הלימודים התשע"ג, מוסד חינוך רשאי להגיש בקשה להיות מוסד חינוך משלב עד יום כ"א באדר התשע"ב (15 במרץ 2012).
יעקב פרידברג: צריך להוסיף שבועיים.
מירב ישראלי: בכל מקרה זה עובר את תאריך הרישום.
מירב ישראלי: אני אתמול העליתי את השאלה הזאת ונאמר לי – ותגידו לי אם זה נכון – שבעצם יאשרו את בית הספר כמשלב ויהיו ילדים שיצטרכו לעבור לבתי ספר אחרים, ישתמשו במנגנוני העברות ולא הרישום.
יעקב פרידברג: אם כי יש להניח שאלה שיתחילו בשנה הזאת, אלה בתי ספר שבפועל הם כבר משלבים והילדים רוצים להישאר בהם.
מירב ישראלי: כשאתה מתחיל הליך מסודר, יכולות להיות התנגדויות.
זבולון אורלב: לצערנו זה לא הולך להיות משהו המוני.
מירב ישראלי: לא בשנה הזאת לפחות.
יבינה זכאי בראונר: אנחנו מבקשים לומר ט' בניסן, 1 באפריל, במקום המועד שרשום.
מיכאל מלכיאור: אתם תספיקו לפרסם?
דורית מורג: אנחנו מקווים, כן.
מירב ישראלי: אם כן, זה לגבי שנת הלימודים הבאה.
מירב ישראלי: בסעיף קטן (3) נתתם לעצמכם שלושים ימים במקום שישים ימים.
זאב אלקין: זה בהוראת מעבר.
דורית מורג: (4) הממונה רשאי לאשר למוסד חינוך ארכה להגשת הבקשה להפוך למוסד חינוך ממלכתי משלב, בהחלטה מנומקת בכתב, במקרים חריגים.
דורית מורג: רצינו להשאיר איזשהו פתח גם בנושא של הוראת המעבר.
מירב ישראלי: כאן, בגלל שזאת הוראת מעבר, השאלה לאיזה שנים זה מתייחס.
מירב ישראלי: רק לשנים האלה?
דורית מורג: התשע"ג והתשע"ד.
מירב ישראלי: ב-(4) הכוונה היא לשתי השנים האלה?
זאב אלקין: למה ש-(4) לא יהיה כללי?
זאב אלקין: שלא תהיה לכם סמכות לתת ארכה לבית הספר?
מירב ישראלי: כי אז יש בעיה עם הרישום.
מירב ישראלי: בטפסים יש את פרטי בית הספר, הצהרת המנהל.
מירב ישראלי: דורית, אולי בכל זאת תקראי את זה.
דורית מורג: נגיד רק את התיקונים.
מירב ישראלי: יש כאן שני תיקונים.
מירב ישראלי: יכול להיות שצריך יהיה לעשות שינויים לאור התיקונים שעשינו בתקנות וגם לכתוב איזה מסמכים צריך לצרף.
זאב אלקין: בדברי ההסבר.
דורית מורג: ב-ב(2) נאמר ש"ככל שאין כך הדבר – יצרף המנהל מכתב מטעמו לבקשה ובו יפרט את הקשיים בהקשר זה".
דורית מורג: במקום זה כתבנו שיהיה פירוט אנשי הסגל שלא הביעו הסכמה כדי שגם הממונה ידע.
דורית מורג: הרי צריך גם עם אנשי הסגל לעשות משהו.
מירב ישראלי: ב-ד', לגבי רכז יהדות, לגבי מוסדות שעדיין לא הקצו רכז יהדות, ייאמר שבמוסד החינוך יהיה רכז יהדות.
דורית מורג: הממונה שלנו מבקשת בהוראת המעבר לא החלטה תוך שלושים ימים אלא תוך 45 ימים.
מירב ישראלי: לאן זה לוקח אותנו?
זאב אלקין: לגבי תשע"ג אין בעיה כי ממילא זה אחרי הכול.
זאב אלקין: לגבי תשע"ד זה יכול ליצור בעיה כי אתם רוצים כבר להיכנס לתוך הלוז של הרישום.
אתי אלוני: בסעיף 4(ד)(2) – על המפקח על המוסד החינוכי להודיע לסגל הפדגוגי.
אתי אלוני: בסגל הפדגוגי הכנסנו רוב, לא שני שליש ושליש.
אתי אלוני: זאת אומרת שתיאורטית יכול להיות שצריכים להעביר 49 אחוזים מהמורים למקום אחר.
אתי אלוני: מישהו צריך להיות מחויב לעניין הזה.
זאב אלקין: ברור, לכן הם מקבלים מידע על כך ונערכים.
דורית מורג: זכויות המורות לא משתנות.
זאב אלקין: לגבי השנה הראשונה אין בעיה של 45 ימים כי זה ממילא באיחור.
זאב אלקין: השנה אין בעיה של 45 ימים.
זאב אלקין: יש בעיה בשנה לאחר מכן כי אז אתם תחרגו מהלוז של הרישום.
מירב ישראלי: זה כאילו נותן עוד שבועיים לפני הרישום.
מירב ישראלי: זה ט"ו בכסלו.
זאב אלקין: אבל לפי החוק הם צריכים להודיע.
יבינה זכאי בראונר: יש את מנגנון ההעברות.
יבינה זכאי בראונר: ברור לנו שתעש"ג ותשע"ד זה מה שיהיה.
זאב אלקין: לא בתשע"ד.
זאב אלקין: אתם ברישום רגיל.
יבינה זכאי בראונר: הבקשות מוגשות עד אמצע נובמבר בתשע"ד, נתנו שהות נוספת למוסדות כי זאת שנה ראשונה.
זאב אלקין: נתתם חודש נוסף למוסדות וצמצמתם חודש לכם כדי להיכנס לאותו לוז.
זאב אלקין: ברגע שבמקום שלושים ימים תעשו 45 ימים, אתם תיכנסו לתוך הרישום.
יבינה זכאי בראונר: יכול להיות שהיא לא תעמוד בזה.
מיכל כהן: אנחנו עושים הערכה.
מיכל כהן: אנחנו לא יודעים באמת.
מיכל כהן: לשים בסד של שלושים ימים.
זאב אלקין: אבל אם תעשו 45 י מים, על חשבון מה זה יבוא?
זאב אלקין: זה יבוא על חשבון השבועיים של ההודעה?
זבולון אורלב: בכמה בתי ספר מדובר להערכתך?
זבולון אורלב: השנה, לקראת תשע"ג, אני מעריך שמעבר לבתי הספר הקיימים היום יגישו בין שלושה לחמישה בתי ספר נוספים שהם בשלים.
מיכאל מלכיאור: אבל הם לא יאפשרו ליותר בתי ספר.
זאב אלקין: הרי החוק גם מגביל.
זבולון אורלב: אני אומר שלקראת תשע"ד לא יהיו יותר מחמישה בתי ספר.
זבולון אורלב: תחשבי שזה לא דבר טכני.
אלכס מילר: רבותיי, תחתכו כאן.
מירב ישראלי: מה הוחלט?
מירב ישראלי: 43 ימים?
זאב אלקין: 45 ימים, אבל אז התוצאה תהיה שמוותרים כנראה על השבועיים של ההורים.
מירב ישראלי: זה אומר שהרשם צריך להודיע להורים.
זאב אלקין: בשנה הראשונה תיקחו 45 ימים גם כדי ללמוד את ההליך.
מירב ישראלי: דרך אגב, לא כתבתם בהוראת המעבר מה ההוראות לגבי הרשם.
מירב ישראלי: זה נשאר לכאורה אותו הדבר.
מירב ישראלי: בהוראה הרגילה אחרי שהממונה מודיע, הרשם מודיע להורים אם הבקשה חיובית.
דורית מורג: צריך להוסיף את זה.
זאב אלקין: תוך שבועיים.
זאב אלקין: זה לא משתנה.
מירב ישראלי: זה לא משתנה.
מירב ישראלי: הרשם מודיע עד ט"ו בטבת.
זאב אלקין: את זה צריך לשנות אבל פרק הזמן לא משתנה.
זאב אלקין: זה רק תיקון טכני.
מירב ישראלי: דורית, צריך לתקן בהוראת המעבר גם את ההוראה של הרשם בתקנה 4(ד).
זאב אלקין: רק על תשע"ג.
מירב ישראלי: לא על תשע"ד?
זאב אלקין: לגבי תשע"ד, אם הם מסתפקים בשלושים ימים, אנחנו חוזרים.
זאב אלקין: ההסכמה היא 45 ימים בשנה הראשונה ושלושים ימים בשנה השנייה.
מירב ישראלי: 45 ימים בתשע"ג ושלושים ימים בתשע"ד.
דורית מורג: חוזר המנכ"ל יוטמע מיד אחרי התקנות.
זאב אלקין: יש לי פתרון עבורכם.
זאב אלקין: תנו הוראת מעבר, במקום חודשיים, של חודש וחצי ואז תקבלו 45 ימים.
זאב אלקין: תצמצמו לבתי ספר.
זאב אלקין: אתם נתתם חודש נוסף, מעבר ל-א' מרחשון, נתתם א' בכסלו, תצמצמו את זה בשבועיים ואז תקבלו את השבועיים שחסרים לכם כדי להגיע ל-45 ימים.
זאב אלקין: הוראת מעבר לתשע"ד תהיה ו' בחשון, הגשת בקשה.
זאב אלקין: נתתם עוד שבועיים לבתי הספר ואז 45 ימים לממונה להחליט.
מירב ישראלי: לגבי שתי השנים?
מירב ישראלי: לתע"ג יישאר שלושים ימים?
זבולון אורלב: הקושי של בית הספר להגיש את כל הבקשות הוא יותר גדול מהקושי שלך לבדוק.
מירב ישראלי: 1 באפריל נשאר?
זאב אלקין: 1 באפריל נשאר.
זאב אלקין: יש 45 ימים.
זאב אלקין: לגבי תשע"ד, היא הולכת עם ההצעה של זבולון אורלב.
זאב אלקין: בתשע"ד, זה א' כסלו לבתי הספר ושלושים ימים.
מירב ישראלי: ב-4(ד) לתקן תאריכים לרשם.
מירב ישראלי: אני רוצה לסכם כדי לראות שלא התבלבלתי.
מירב ישראלי: במקום כ"א באדר, יהיה ט' בניסן, 1 באפריל 2012.
מירב ישראלי: פלוס 45 ימים למונה.
מירב ישראלי: זה תשע"ג.
מירב ישראלי: עכשיו, לגבי תשע"ד.
מירב ישראלי: כאן יהיה ט"ו בחשון.
יעקב פרידברג: לא, א' בכסלו.
מירב ישראלי: א' בכסלו ושלושים ימים.
זבולון אורלב: אין לך בעיה אתם.
זבולון אורלב: זה הכול טכני.
זבולון אורלב: זה כבר קיים.
זבולון אורלב: זה כאילו חידוש על דבר שהוא קיים.
זבולון אורלב: זה לא בית ספר חדש עם מחלוקות כשצריך להעביר תלמידים.
זבולון אורלב: אין לך את כל זה.
זבולון אורלב: בשנתיים הראשונות אין לך את זה.
זאב אלקין: עם הצוות אין לך בעיה כי הוא כבר שם.
מירב ישראלי: שלושים ימים לגבי תשע"ד.
מירב ישראלי: סעיף קטן (4) הוא לגבי תשע"ג ותשע"ד.
מירב ישראלי: צריך לתקן את 4(ד).
מיכאל מלכיאור: אם רוצים להקים בית ספר חדש בישוב, בית ספר משלב, איך הוא יוקם ככזה?
מירב ישראלי: יש לזה התייחסות בחוק.
מיכאל מלכיאור: אני יודע שיש התייחסות לזה בחוק.
יעקב פרידברג: צריך לבקש את הסכמת ההורים.
מירב ישראלי: צריך את אותם תנאים.
מיכאל מלכיאור: אבל ההורים עדיין לא קיימים.
אלכס מילר: הם קיימים.
אלכס מילר: אם אלה בתי ספר של כיתות א', יש לך את ההורים שצריכים להיות שם לפי אזור הרישום.
יעקב פרידברג: הוא יקום ויתנהל כמו בית ספר משלב והוא יוכר בשנה הראשונה לפעולתו.
מירב ישראלי: ב-(ד) הוספנו את המילה שיהיה רכז יהדות.
מירב ישראלי: אחר כך יש הצהרת מפקח.
מירב ישראלי: הצהרת המפקח אני מצהיר כי בדקתי את נכונות הצהרתו של מנהל מוסד החינוך לעיל ומצאתיה נכונה עובדתית ומוכחת בראיות כתובות.
מירב ישראלי: עכשיו יש תיקון לתקנות הרישום כדי לאפשר את הרישום.
מירב ישראלי: אופן הרישום, בגלל שזה על אזורי היה צריך לתקן את תקנות הרישום ולהסדיר את זה כעל אזורי ולהסביר את הליך הרישום, היכן נרשמים וכולי.
מירב ישראלי: לבית ספר על אזורי רגיל, אתה נרשם בבית הספר אבל כאן אתה נרשם ברשות.
מיכאל מלכיאור: אבל בית ספר חדש שהוא בית ספר משלב, לפי מה שאומרים כאן אי אפשר לרשום אותו בשנה ראשונה כבית ספר משלב.
מירב ישראלי: אני לא בטוחה שזה נכון.
יעקב פרידברג: יש פרשנות יצירתית של החוק.
מירב ישראלי: כן, של סעיף 34.
דורית מורג: החוק למעשה לא התייחס לזה אבל אפשר יהיה בשטח לעשות.
יעקב פרידברג: לקבוע שההורים המיועדים הם הורים ושהמורים המיועדים הם מורים.
אלכס מילר: זה הרי רישום לפי אזורי רישום.
אתי אלוני: לפי דעתי זה קצת מצחיק כי הרי כל המטרה של התקנות האלה זה הרצון שלנו לקבל אישור בכתב מהורים של בית ספר קיים, וזה כי את רוצה לשנות להם.
אתי אלוני: כאן אלה הורים שמלכתחילה באים מרצונם הטוב.
מירב ישראלי: לא, המדינה מחויבת להקים ממלכתי וממלכתי דתי.
מירב ישראלי: לכן המחויבות הראשונה של המדינה היא להקים ממלכתי או ממלכתי דתי.
מיכאל מלכיאור: כאן זה בית ספר חדש וכל הגורמים רוצים שהוא יהיה בית ספר משלב.
דורית מורג: כרגע אנחנו מדברים על בית ספר קיים.
דורית מורג: אני מניחה שאם יש בית ספר קיים, או שהוא יבקש כבר להיות.
זאב אלקין: אתם לא יכולים להכניס משפט לתקנות מה קורה אם מדובר בבית ספר חדש?
דורית מורג: לא, ואני אומר למה.
דורית מורג: הייתה כאן הבחנה בין זרם מחויב כגון ממלכתי וממלכתי דתי.
אלכס מילר: רבותיי, אנחנו כרגע נישאר עם זה ואני מבקש מכך תוך חודשיים-שלושה להביא לי גם תקנות על בתי ספר חדשים.
מיכאל מלכיאור: דורית, יש התייחסות בחוק.
מיכאל מלכיאור: אתם לא יכולים להכניס משפט?
דורית מורג: החוק כחובה, זאת אומרת, ילד יכול ללכת היום לרשם לפי החוק ולומר שהוא רוצה ממלכתי או ממלכתי דתי וחייבים לתת לו.
דורית מורג: ילד שבמעמד הרישום, כשאין שום בית ספר משלב, לא יכול לומר.
מיכאל מלכיאור: אבל בחוק הזה יש התייחסות לבית ספר חדש.
אלכס מילר: את יכולים לומר שבמידה שיש פתרון סביר לחינוך ממלכתי או ממלכתי דתי לפי החוק ויוחלט על הקמת בית ספר חדש שיהיה בית הספר משלב בלי לגרוע, יכולים לקבל החלטה.
דורית מורג: לי נראה שהתקנות כרגע והחוק הקיים נותנים מענה שיהיה נכון לכל התלמידים.
דורית מורג: אם אנחנו עכשיו משנים את פני החוק.
מיכאל מלכיאור: לא משנים.
זאב אלקין: לא משנים.
זאב אלקין: אני חושב שיש פתרון מאוד פשוט.
זאב אלקין: תוסיפו לתוך התקנות משפט האומר שבמידה שמדובר על הקמת בית ספר חדש, אין צורך בחתימה של ההורים כי זה בית ספר חדש שאין בו מורים ואין צוות.
יעקב פרידברג: לא, אז אתה עוקף את כל המנגנון.
אתי אלוני: אלה הורים שהילדים שלהם הם באותו אזור רישום וכרגע הם בגן חובה.
דורית מורג: או שיש במקום, אולי אפילו קצת מרוחק, באותה רשות חינוך מקומית.
זאב אלקין: יכול להיות שבאמת תצטרכו להביא תקנות.
מיכאל מלכיאור: אם הרשות ומשרד החינוך רוצים להקים במקום מסוים בית ספר משלב, יכולים לעשות את זה.
זבולון אורלב: יש רישום שמתחיל ב-א' בשבט.
זבולון אורלב: אם רוב הנרשמים מבקשים בבית ספר חדש שמקימים אותו שהוא יהיה בית ספר משלב, הוא יהיה בית ספר משלב.
זאב אלקין: צריך לפתוח כאן מסלול של לוחות זמנים.
דורית מורג: אז אנחנו הופכים את זה לזרם ממש.
זאב אלקין: לא, זה לא זרם.
זאב אלקין: יש לי הצעה שלוקחת את ההצעה של זבולון ולוקחת הוראות מעבר שלכם.
זאב אלקין: במקרה שמדובר בהקמת בית ספר חדש, יחולו הוראות מעבר של תשע"ג.
זאב אלקין: זאת אומרת, הרישום כבר כולו יתבצע, הפנייה תצטרך להיות עד 1 באפריל.
יעקב פרידברג: רק לשנה הזאת, אבל מה יהיה בשנה הבאה?
זאב אלקין: כל פעם שזה בית ספר חדש, זה יתפוס.
אתי אלוני: אני לא מבינה מה הבעיה לעשות את הרישום בשנת הלימודים הראשונה.
אלכס מילר: אתם תשגעו את המערכת.
אלכס מילר: כל שנה אתם תשנו את הכיוון של בית הספר?
אתי אלוני: אפשר לקחת את חוות הדעת של ההורים של שנה ראשונה ולעשות את התהליך.
זאב אלקין: כן, אבל אז בשנה הראשונה הוא לא יפעל כמשלב וחבל.
זאב אלקין: חבל שיבואו הורים שילדיהם יתחילו למוד בו כממלכתי רגיל.
מיכל כהן: אנחנו רוצים לצאת לדרך.
מיכל כהן: החשש שלי הוא שכל דבר כזה יעכב.
מיכל כהן: בואו נריץ את זה.
מיכל כהן: ניתן להם את האפשרות להתחיל.
זבולון אורלב: אני מציע מתשע"ד.
דורית מורג: תנו לנו להתחיל.
דורית מורג: יכול להיות שיהיה גם מקום לשינוי התקנות תוך כדי כי נלמד דברים שעדיין אנחנו חושבים שהם לא נכונים.
מיכאל מלכיאור: אני מציע להכניס משפט אחד לתקנות.
דורית מורג: זה שינוי מהותי של החוק כי החוק מדבר על הפיכת בית ספר קיים.
מיכאל מלכיאור: החוק לקח את זה בחשבון.
מיכאל מלכיאור: את התעלמת מזה בתקנות.
מירב ישראלי: סעיף 34(7) אומר.
מירב ישראלי: השר ממונה על ביצוע החוק יכול להתקין תקנות לביצועו.
מירב ישראלי: התנאים שלפיהם ייפתח מוסד חינוך רשמי בהתאם להודעות על פי סעיף 24 או סעיף 23 – זה היה המצב קודם.
מירב ישראלי: אנחנו הוספנו לזה בתיקון: ובלבד שהיה מוסד חינוך ממלכתי משלב ועומד בתנאים שנקבעו לפי סעיף 4(ב) – זאת אומרת, בכל התנאים, גם בית ספר חדש – תקנות לפי פסקה זו טעונות אישור הוועדה.
מירב ישראלי: אמרנו שהתקנות הרגילות לא טעונות אישור הוועדה, אבל התקנות האלה טעונות אישור הוועדה.
מירב ישראלי: אם מדובר על תנאים לפתיחת מוסד חדש, זה יובא לאישור ועדת החינוך, אבל יש תנאי שזה עומד ב-4(ב).
יבינה זכאי בראונר: התקנות כמו שהן היום לא אמורות להפריע לך בהקשר הזה כי מה שקורה זה שיש ממונה במשרד שמקבלת בקשות והיא רואה לפניה הסכמת הורים והסכמת מורים.
זאב אלקין: היא לא תראה את כל זה אם מדובר בבית ספר חדש.
יבינה זכאי בראונר: הרי הוא לא וירטואלי.
יבינה זכאי בראונר: זה מבנה שכנראה יסודותיו כבר קיימים.
זאב אלקין: נניח אנחנו מדברים על בית ספר שיקום בתשע"ד.
זאב אלקין: זה אומר שהרישום יהיה בתשע"ג ולכן היא לא תקבל עד א' בכסלו תשע"ג פנייה והסכמה של ההורים כי אין שם הורים.
זאב אלקין: זה בית ספר חדש.
מיכל כהן: אני לא יכולה להכריז עליו כבית ספר משלב אם הוא לא קיים.
זאב אלקין: נכון ולכן אני מציע לך פתרון.
זאב אלקין: אם מדובר על בית ספר שצריך לקום בתשע"ד, יתבצע רישום אליו בתשע"ג, ולגבי בית ספר חדש כזה את תפעילי את הוראות המעבר של השנה הראשונה כפי שהן מופיעות.
זאב אלקין: קרי, אחרי שיתבצע הרישום, יש שם הורים, יש שם מורים וצוות, את תקבלי את כל המסמכים עד ה-1 באפריל באותה שנה ותקבלי תוך 45 ימים.
יבינה זכאי בראונר: אני מגיעה לעירייה כדי לרשום את הבת שלי ולא יכול להיות שהרשם יגיד לי שהתחילו לבנות את בית הספר.
זבולון אורלב: לא, אני לא מסכים אתך.
זאב אלקין: לכן אני מציע פתרון.
זבולון אורלב: כשאת מגיעה לעירייה לרשום לבית הספר, אומרים לך איזה בתי ספר ישנם ואת רושמת את הילד לבית ספר מסוים.
זבולון אורלב: עכשיו קם בית ספר חדש והעירייה פתחה רישום.
זבולון אורלב: מה הבעיה שרוב ההורים שנרשמו כבר?
מיכאל מלכיאור: בעוד שלוש שנים ירצו ברעננה להקים בית ספר משלב או באיזשהו מקום אחר, אין לך אפשרות לעשות את זה.
זאב אלקין: על בית ספר חדש יחולו הוראות מעבר.
מיכל כהן: בית ספר רגיל יגיש את הבקשה עד 1 באוקטובר ואני צריכה לתת את האישור עד סוף דצמבר.
מיכל כהן: הם אומרים שלגבי בית ספר חדש, עשו רישום בחודש שבט, שנאפשר לבית הספר החדש בהוראת המעבר להגיש את ה-1 באפריל.
אלכס מילר: רבותיי, אנחנו צריכים לסיים כי אני צריך להתחיל עכשיו ישיבה על חתימת האמנה.
אלכס מילר: אני נותן לכם שבועיים, אז תחזרו אלינו.
זאב אלקין: לא כדאי.
זאב אלקין: צריך לאשר את זה היום.
אלכס מילר: אני לא יכול.
אלכס מילר: יש עוד תקנות כאן.
אלכס מילר: תסכמו.
דורית מורג: אם מותר לבקש שתאשרו את התקנות כמות שהן ואנחנו נדון בינינו - כי אני חושבת שכן יש בעיה משפטית – האם יש מקום להגיש תקנות גם לגבי מוסד חדש.
דורית מורג: בינתיים נצא לדרך על אלה.
זאב אלקין: זה אפשרי.
זבולון אורלב: אני מעדיף להצביע על התקנות.
אלכס מילר: את זה הצעתי לפני עשרים דקות.
נתנאל ליבוביץ: אני חלק מקבוצה גדולה של הורים שרוצים להקים בית ספר ולא הבנתי מה מציעים לנו לעשות.
אתי אלוני: אם אנחנו לא נאשר, לא נצא גם לשנה הבאה.
אלכס מילר: אדוני, כמו שנאמר כאן אתה צריך שני שליש חתימות של ההורים.
אלכס מילר: אני מעלה להצבעה את התקנות עליהן דנו עם התיקונים.
אלכס מילר: בעד אישור התקנות – פה אחד התקנות אושרו התקנות עם התיקונים אושרו פה אחד.
מירב ישראלי: תקנות לימוד חובה וחינוך ממלכתי (רישום) (תיקון, התשע"ב-2012 1.