GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק גולדקנוף: עד היום מתוקצבת גננת ב-12 שנות ותק עם מוסמך – זו חיה שלא קיימת במדינת ישראל –אם אמרתם שאתם רוצים להכשיר גננות, צריך גם לומר להם – למבוגרות ודאי – שמסיימים בבכיר.
יצחק גולדקנוף: אם מסיימים בבכיר, לפני שהגננת מקבלת מעמד בכיר, היא לא יכולה לקבל תעודה, ולא יכול להיות שהתקצוב עדיין עומד על 12 שנות ותק עם מעמד של גננת מוסמכת.
יצחק גולדקנוף: הדר השני – אנחנו מדברים על שכירויות.
יצחק גולדקנוף: אנחנו נמצאים היום בשכירויות בגנים, בכל הציבור.
יצחק גולדקנוף: אם אנחנו רוצים להוסיף גנים, השכירויות יהיו לאין גבול, מה גם שמיתוסף על זה תוספות של מס הכנסה, של ביטוח לאומי ושל מע"מ, והמשכיר עוד רוצה לקבל את החלק שלו בנטו לא פחות משהו יקבל על מקום מגורים.
יצחק גולדקנוף: הדבר הנוסף - מדברים על הכשרה לגנים, שמעתי את יגאל צרפתי.
יצחק גולדקנוף: אני כבר פותח 31 שנים גני ילדים, ואני שמח לשמוע שגם הארגונים יקבלו עכשיו כסף עבור הכשרת גנים.
יצחק גולדקנוף: עד היום הארגונים, כשהיו צריכים להכשיר גנים ולעמוד בתנאי הרשיון, שהם לקחו מאתנו סכומים קרובים ל-100 אלף שקל לגן, ואני רוצה שהמנכ"לית החדשה של משרד החינוך תשמע את הזעקה שלנו.
יצחק גולדקנוף: אם מדברם על לצרף תקנים, אנחנו היום עומדים בדרישות של משרד הבריאות, הבטיחות, הפדגוגיה, מכון התקנים, והגזרות באות עלינו מעת לעת – לא שהם אשמים – פעם אחת זה תע"ש, פעם שנייה זה - - - ופעם שלישית זה חוזר מנכ"ל.
יצחק גולדקנוף: אנחנו צריכים לעמוד בזה.
יצחק גולדקנוף: לעומת זה, השלטון המקומי והממלכתי והממלכתי-דתי לא צריכים לעמוד בזה.
יצחק גולדקנוף: אם אנחנו יוצאים היום, רצוי מאוד שהקו הזה, לפחות לעמוד בתקנות של המדינה, שאני שומע את היושב-ראש, שהוא מדבר כל הזמן לתת לילדים ושלא ייפגע החינוך והשירות, אותו שירות שנותנים לילדים בארגונים, צריך לתת להם בגנים הממלכתיים והממלכתיים-דתיים.
יצחק גולדקנוף: בנוסף, מדברים על גנים חדשים וגנים ותיקים.
יצחק גולדקנוף: הרשויות המקומיות, אין להן בעיה עם מימון של הגנים – משרד החינוך מממן את המשכורת לגננות.
יצחק גולדקנוף: הארגונים, אם זה יהיה הפרטיים או אנחנו, צריכים ב-1 בחודש עד 8 באוקטובר לממן מהון עצמי או מהלוואות בבנקים בארץ או מהלוואות בבנקים בחו"ל את המשכורות של הגננות והסייעות.
יצחק גולדקנוף: אני לא חושב שאם אנחנו כל כך מנסים להתארגן בנושא הפיזי ובנושא הארגוני, איך לקלוט את הילדים, והבעיות, את מי לקלוט ומתי לקלוט, ואיך הוא אומר - יהיו לנו משפטים וערעורים ועוד דברים כאלה, ועוד דברים שאנחנו לא מצפים, מה שקיים בארגון של מערכת במדינת ישראל, ועדיין צריך לחשוב, איך הארגונים יממנו ב-1 באוקטובר, שזה ערב חגים, שזה זמן שכל יהודי רוצה להביא למשפחה שלנו, לחיות את החגים של מועדי ישראל, איך אנחנו מתמודדים.
יצחק גולדקנוף: את נכנסת כמנכ"לית חדשה, ואני רוצה לומר לך – הנושא של מדגמות במשרד החינוך, בשינוי ממשרדים אחרים, למשל תמ"ת, רווחה או משהו כזה, בדרך כלל במקומות אחרים נותנים בשלושה-ארבעה חודשים הראשונים לפי הדגם של חודש מאי, ובמשרד החינוך היה לנו מאוד קשה עם הנושא הזה – פעם זה היה בעיה ארגונית, אחרי זה נהיה משפטית, אחר כך מינהלית.
יצחק גולדקנוף: אני רוצה להיות פה לאותם שאנחנו אומרים – אחד קורא לזה סוציו אקונומי, השני קורא לזה מצוקה, ואני קורא לזה, לאותם נשים שאנחנו מחפשים, להוציא אותם לעבודה, שילכו הביתה גם עם צ'ק ביד.
יצחק גולדקנוף: לסיום, אם אנחנו מדברים על הקלות, אני חושב שאחד הדברים זה העזרה במימון שכירויות, ובנוסף, ההכרה במקומות, לבנות אותם בקומה השנייה – להכיר בהם גם כגני ילדים, ואולי התוספת היא לתת איזה בונוס לקבלנים, שיסכימו למטה לעשות גני ילדים.
אלכס מילר: ד"ר עמנואל, בבקשה.
תמיר עמנואל: שלום, אני מייצג את ראשי המכללות האקדמיות.
תמיר עמנואל: ראשית, ראשי המכללות האקדמיות מעוניינים לברך את ממשלת ישראל ואת שר החינוך על הצעד הדרמטי המשמעותי והחשוב הזה.
תמיר עמנואל: יש שלוש נקודות שאני רוצה להעלות, ברשותכם: פרופסיה, זמן ותקצוב.
תמיר עמנואל: ראשי המכללות סבורים שהכשרה מוצאת של גננות פרטיות חסרות תואר אקדמי עלולה להסיג את מעמד הגננת לאחור, ולפגוע בפרופסיה של הגננות ובמערכת החינוך.
תמיר עמנואל: משרד החינוך עצמו, אגב, בעשורים האחרונים פועל ללא לאות כדי להכניס את הגננות למערך של אקדמיזציה, ולכן יש לשקול בזהירות את ההאצה של ההכשרה.
תמיר עמנואל: הנקודה השנייה היא שהאצה של הכשרה כזו בין החודשים אפריל עד אוגוסט אינה ריאלית, בעוד שמי שנכנס ומשולב כבר במערכת החינוך, הרי לא ייצא וישנה את עבודתו בעוד מספר שנים.
תמיר עמנואל: הנקודה האחרונה היא שאם ישנן תוכניות חוץ תקציביות כאלה, הן צריכות להיות מתוקצבות, והן לא בהכרח בבסיס התקציב, ובשולי הדברים האלה תרשו לי להעלות מנבכי ההיסטוריה – ב-1951 החל המהלך של הכשרת מורות חיילות, ובהמשך המהלך הזה הביא לשינוי סדרי הכוחות בשוק העבודה וגם לפיצול של הסתדרות המורים והקמת ארגון המורים בדיוק מאותם טעמים, שיש פגיעה במעמד המורה ובמעמד האדם שמופיע וצריך להכשיר את הילדים, וככלות הכול הבינוי שנדון פה- - -
גדעון סער: אתה מדבר על הקמת ארגון המורים.
גדעון סער: כן, שפוצל מהסתדרות המורים במקור, וכל המהלך של הבינוי הוא רק חלק משני, אני לא חושב שהוא חזות הכול.
אורנה הדר: קודם כל, אני רוצה להצטרף לד"ר עמנואל ולברך על התוכנית החדשה ועל השינוי – גם אנחנו בתור גננות מברכות על זה, וחושבות שזה נכון.
אורנה הדר: אנחנו חושבות שיש בעיות שהיו עד היום, בעיות מאוד גדולות, שגננות הרימו דגלים, ואני מקווה שכבוד השר לא יחשוב שזה בכי ונהי – הרמנו דגלים ולא התייחסו אליהם.
אורנה הדר: דיברנו על כל מיני בעיות - לא ראו אותן ולא שמעו אותן.
אורנה הדר: בלשכת השר, למשל, כבר עכשיו הנחתי בעיה שנמשכת המון זמן של מחליפות לגננות – אין מחליפות לגננות.
גדעון סער: אני מציע שתפני לא ללשכת השר אלא לגורם המקצועי הרלוונטי – משרד החינוך.
גדעון סער: לשכת השר לא אמורה לטפל בנושאים פרופסיונליים.
גדעון סער: זה עבר למנכ"לית.
גדעון סער: שיטת הממשל במדינת ישראל, שבה כל דבר מתגלגל למעלה, וכך חושבים שאפשר לנהל מערכת, היא לא שיטה נכונה.
גדעון סער: הרי בסופו של דבר זה ייקח כמה שבועות בדרך הזו, עד שזה יגיע לדרך הנכון.
גדעון סער: אני מסכימה, פשוט לא מוצאים פתרונות.
גדעון סער: העניין הוא שבשטח יש בעיה חמורה של מחליפות, ועכשיו, כשעוד גננות ייכנסו ועוד גמלאיות ועוד סטודנטיות או סטאז'ריות, תהיה בעיה מאוד חמורה, שלא נתנו עליה את הדעת, ואני יכולה לפרט – אני בטוחה שזה לא המקום, אבל יש עוד המון בעיות שהן בעיות מאוד בסיסיות, שעכשיו אנחנו הולכים וממשיכים לבנות עוד, והבסיס הוא לא מספיק איתן.
לילי פוקמונסקי: בשם הסתדרות המורים אני מברכת על המהלך.
לילי פוקמונסקי: אני מבקשת להוסיף עוד נדבך: יש לקחת בחשבון שבגני הילדים יש 35 ילדים עם גננת וסייעת בלבד.
לילי פוקמונסקי: מה שאני מציעה, כדי להיטיב עם המערכת, זה שהגננת תהיה המנהלת האקדמאית, שתהיה סייעת פדגוגית ועוד אדם מבוגר, עובדת מינהלית.
לילי פוקמונסקי: היום ילדים מגיעים לגני הילדים בגילאי 3 בלתי גמולים, לפחות 20 אחוז מהם, ויש לנו צורך לתת מענה בנושא, לכן יש לשקול תוספת של כוח אדם בכל גן ילדים.
שולמית ביסמנובסקי: שלום, אני יושבת-ראש ארגון הגנים הפרטיים בישראל.
שולמית ביסמנובסקי: כבוד שר החינוך, כבוד יושב-ראש הוועדה, מנכ"לית משרד החינוך, אני רוצה לענות לך קודם כל על השאלה ששאלת קודם, כמה יעלה גן ילדים פרטי לעומת גן עירוני – 1,500 שקל לחודש מ-07:55 עד 13:20, על-פי תחשיב כלכלי ששלחנו לכל החברים.
שולמית ביסמנובסקי: אנחנו לא נוכל לעמוד בתקציב של 700 שקל, עם כל הרצון הטוב.
שולמית ביסמנובסקי: גם אם נתאגד, ההתאגדויות הן לא הגיוניות, עד 28 בחודש, זה לא דבר הגיוני.
שולמית ביסמנובסקי: לעשות עמותות זה שבעה אנשים - כל גננת צריכה להביא שבעה אנשים כדי לעשות עמותה, ויש יושב-ראש ו-וועדת ביקורת ואנשים שיוציאו אותם מהמערכת ויכניסו אותם למערכת.
שולמית ביסמנובסקי: עמותה זה לא בר בחשבון, חברה בע"מ זה מחייב מע"מ, זה מחייב הרבה מאוד הצעות, זה מחייב טופס מוטב, ולא אפשרי לעשות את זה ב-28 בחודש, ונניח שנעשה את זה - הרבה מאוד גננות לא יוכלו לעמוד בזה כלכלית, הן יקרסו, זה 200 אלף שקל הפסד בשנה, לכן הגננות לא ייכנסו לזה כלכלית.
שולמית ביסמנובסקי: אנחנו מציעים, לעומת זאת, לעשות דבר חלופי – או להשקיע 1,500 שקל לכל ילד בגן פרטי, כי יש מע"מ ומס הכנסה ושכר דירה והרבה מאוד הוצאות – שלחנו לכם את כולן, ואם לא, בעזרת שוברים אישיים – "ואוצ'רים" – לכל הורה שאתם רוצים לתמחר אותו, לתקצב אותו, לסבסד אותו - תנו לו את ה-700 שקלים שאתם רוצים לתקצב, ושהוא יבחר את אחד הגנים המורשים שלכם, של משרד החינוך, בכל מקום, אם זה גן פרטי או גן עירוני - כל הורה יוכל לבחור, וזכות הבחירה תישמר לו.
שולמית ביסמנובסקי: אי-אפשר לקחת בעוד שנתיים את זכות הבחירה מההורים, ולא לאפשר להם לדעת איך הילד שלהם יתחנך.
שולמית ביסמנובסקי: זכות הבחירה לחנך חייבת להישמר אצל ההורים.
שולמית ביסמנובסקי: 700 שקלים - לא בא בחשבון לנהל גן ילדים בצורה כזאת.
שולמית ביסמנובסקי: כל הרשויות המקומיות – גם היום יש לנו הוכחות, והבאנו הוכחות שהיום הם מחזיקות ילדים עם 900 ו-1,000 שקלים בבוקר - לא יכול להיות שאנחנו נעשה את זה בפחות כסף.
אלכס מילר: אדוני השר, אתן לך דקה להתייחס, ואני רוצה לסכם.
קריאה: אפשר להשמיע את קול ההורים?
אלכס מילר: אדוני השר.
אלכס מילר: אמרתי שב-14:00 אני מסיים.
אלכס מילר: יש לנו עוד שבועיים עוד ישיבה.
אלהרר קארין: אדוני, יש פה אוכלוסייה שלמה שיש לגביה שאלה.
אלכס מילר: אמרתי לך – אעשה ישיבה מיוחדת גם לחינוך המיוחדת.
אלכס מילר: אני לא מתווכחת, אני מבקשת לדעת, מה קורה עם ילדי השילוב?
גדעון סער: אני מניח שתהיה ישיבה נוספת, והיושב-ראש נקלע למצב, כי הישיבה הקודמת התארכה.
קריאה: סליחה, אני חייבת לומר משהו - החברה הערבית – למה אין ייצוג?
קריאה: אני ביקשתי רשות, אני היחידה מהחברה הערבית.
אלכס מילר: תצאי החוצה עכשיו.
קריאה: אני אצא החוצה.
אלכס מילר: את גם לא תיכנסי יותר לכנסת.
קריאה: אני לא רוצה להיכנס למקום שיש בו כל כך אפליה.
קריאה: אי-אפשר ככה.
קריאה: אני יוצאת ואני לא אכנס.
אלכס מילר: את ממשיכה לדבר?
אלכס מילר: זה תגידי לחבר הכנסת טיבי תודה, על זה שהוא עיכב את פתיחת הישיבה.
גדעון סער: אדוני היושב-ראש, מה שאני רוצה לומר במענה לכל מה ששמענו, חלק מהדברים – יש לנו תשובות, והבענו.
גדעון סער: חלק מהדברים - צריך גם לשקול וגם לקיים לגביהם דיאלוג.
גדעון סער: ברור לנו שנקודת המוצא היא שונה בין גורמים שונים שיש להם אינטרס שונה, אבל אני מבקש מהמנכ"לית לקיים את הדיאלוג עם הגופים שהציגו פה את הדילמות השונות, ולבחון תוך כדי דיאלוג אפשרויות שונות, ולראות, האם ניתן להרחיב את המעגל של מי שנרתם למהלך.
גדעון סער: לא נוכל לפתור את כל הבעיות.
גדעון סער: אגב הדיון עלו פה בעיות שלא - העלתה נציגת הסתדרות המורים, ו-ודאי בצדק מבחינתה, דרישה של תוספת של כוח אדם בגני הילדים, ובשעה שאנחנו מדברים על מחסור לצורך ביצוע החוק, לדבר על תוספת כוח אדם בגני הילדים זה לא דבר – תראי, אני לא יודע איך זה אצלכם; אצלנו יש גם מגבלת תקציב ואפילו מגבלת יכולות, ואני לא חושב שכל הבעיות של הגיל הרך, שאני מכיר אותן, והן קשות, הן ייפתרו אגב המהלך הזה השנה.
גדעון סער: אנחנו נכנסים למקום בראייה של הגיל הרך, שהמדינה לוקחת יותר אחריות, וכמובן, זה מאוד קשה, זה מאוד לא פשוט, זה דבר שכרוכות בו הרבה מאוד בעיות.
גדעון סער: אי-אפשר לומר שבכל הדברים, יש להם מענה; אנחנו מנסים לעשות את המיטב כדי שיהיה מענה, אבל התפישה שמגולמת בהחלטת הממשלה, לדעתי, זה שהמדינה רוצה להשקיע יותר בגיל הרך, וזה מקום שאם אנחנו מסתכלים על מערכת החינוך לאורכה, היה יחסית לא במרכז תשומת הלב – את זה צריך לראות, ולא להניח שנמצא לכל הבעיות מענה בפרק זמן של חצי שנה או אפילו קצת יותר מזה.
גדעון סער: אני מבקש שיתקיים הדיאלוג זה, יכול להיות גם עם גורמים אחרים.
גדעון סער: אנחנו בסך הכול רוצים להקשיב, ללמוד, לא כל דבר שאנחנו רוצים לעשות אנחנו גם יכולים לעשות, אבל יש לנו רצון לתת לציבור האזרחים במדינת ישראל את המענה הכי טוב, וגם נשמח, אדוני היושב-ראש, לבוא לישיבות עוקבות כאן בוועדה, ולהציג את ההתקדמות.
אלכס מילר: רבותיי, התכנסנו כאן לישיבה ראשונה, בעוד שבועיים נקיים ישיבה נוספת.
אלכס מילר: אדוני השר, מהדברים שנאמרו כאן ומהדברים שעלו אני אומר לך אישית – אם לא אתה היית שר החינוך היום, במצב שאנחנו נמצאים הייתי גם שוקל פנייה, לדחות את הביצוע של הדבר הזה, אבל אני חושב שבכוח המשולב שיש גם לכנסת, גם לשלטון המקומי וכמובן, לרשות המבצעת, אנחנו יכולים להפעיל את הדבר הזה.
אלכס מילר: אני רק חושש מדבר אחד – שלא נגיע למצב של אותו ביטוי: רצינו כמה שיותר טוב - יצא כרגיל.
אלכס מילר: לכן אנחנו צריכים לתת את כל מי שיכול, את הגב, כדי שזה יבוצע.
אלכס מילר: אם נגיע למצב של הכנסת מקלות לתוך הגלגלים כדי שהמפעל הזה לא יצליח, זה יהיה הכישלון של כולנו.
אלכס מילר: רבותיי, מדינת ישראל החליטה שיהיה חינוך חינם חובה מגיל 3.
אלכס מילר: זה עבודה לא פשוטה, עם הרבה השלכות רוחב.
אלכס מילר: צר לי על כך שהשלטון המקומי לא יכול להפעיל את המפתח של סוציו אקונומי, כי מכוונת המחוקק זה היה מיועד לכך.
נחום חופרי: לא.
אלכס מילר: סליחה, משרד החינוך והממשלה הפעילה חוק משנת 84', לפי אשכולות, לפי המצב הסוציו אקונומי.
אלכס מילר: אם נקבל הוראה ממשרד החינוך- - -
אלכס מילר: אני הייתי שם.
אלכס מילר: גם אני, כשהייתי באגודת הסטודנטים, כשחילקנו את המלגות, גם אנחנו לא יכולנו לזהות את אותו סטודנט שהוא עני - זה דבר לא פשוט, אבל אם אין לכם מפתח, יכול להיות שכדאי לחשוב על הסוגייה של התעסוקה של אותם הורים.
אלכס מילר: יכול להיות שזה גם הפתרון.
אלכס מילר: אני כן חושב שההורים צריכים להיות יותר, מבחינת המודעות והוודאות שלהם על מה שהולך לקרות בפתיחת שנת הלימודים, כלומר אתם, מבחינתכם, לדעתי, צריכים לשים איזושהי מגבלה מבחינת הזמן, עד כמה אתם יכולים מבחינת הרישום, להרשות לעצמכם להיות במרחב של אי-ודאות, כלומר אם עד תאריך מסוים אתם רואים שיש בעיה במקום כזה או אחר – לחתוך, שלא יקרה מצב שההורים יהיו ללא הפתרון בנושא גני הילדים.
אלכס מילר: גם בעניין – דיברנו על כל אותן סוגיות, גני ילדים פרטיים – אנחנו בעוד שבועיים נעשה כאן ישיבה, אני כבר מבקש להודיע, המנהלת, אני רוצה כאן את רשות המסים, משרד האוצר ומשרד הפנים, שייתנו לנו מענה בכל הסוגיות שקשורות לכל הגנים שירצו להיכנס למסלול שמשרד החינוך בונה.
אלכס מילר: אני חושב שזה דבר מבורך, אבל אי-אפשר לצפות מהם שהם יקרסו תחת התשלומים.
אלכס מילר: אם זה גן ציבורי, הוא צריך לקבל את מה שגן ציבורי מקבל.
אלכס מילר: ברגע שהוא מתחיל להיות מופעל כגן פרטי – הוא ישלם את מה שמגיע – כמובן, יחסית לכמה שעות שהוא מפעיל.
אלכס מילר: יש כאלו שלא יפעילו בשלב מסוים את הצהרונים, ואגב, אם אלו שיקבלו את הזיכוי שאתה אומר, שזה שלב ב', לפי המבחן של התעסוקה, הצהרונים, גם שם תצטרך לתת את הפתרון לאותם אלה שמפעילים, אז אני חושב שדווקא אנחנו כאן את אלו שיכולים להעלות את הסוגיות, נעשה ישיבה בעוד שבועיים כאן, ואני מבקש שכל אותן שאלות שעלו כאן – חינוך מיוחד, אני מבקש שתהיה בעוד שבועיים התייחסות מסודרת העניין הזה, וכמובן, נושא ההכשרה, עניין הפיקוח לא נגענו – אנו לא רוצים לראות שפתאום בגלל שיש אי-ודאות במערכת, מתחילים כאן להיכנס כל מיני אנשים שלא צריכים להיות בתוך הגנים.
אלכס מילר: אנחנו רוצים שמשרד החינוך ישמור על האיכות ועל המומחיות של האנשים שנכנסים לכיתות, וזה, מבחינתי, כאשר נתכנס כאן, נמשיך לדון.
אלכס מילר: אנחנו רוצים לתת את כל העזרה.
אלכס מילר: כבוד השר, שוב – ועדת החינוך מברכת גם אותך וגם את ממשלת ישראל על המהלך, ואנחנו בסופו של דבר כן שואפים שהחינוך יהיה חינם מגיל 0.
אלכס מילר: אני מקווה מאוד שנגיע לזה.
אלכס מילר: אם בעוד שלוש שנים יהיה חינוך חינם לכל ילדי ישראל חובה, אולי בעוד כמה שנים נגיע למצב, כמו שמדינת ישראל תיארה לעצמה, שבסופו של דבר החינוך יהיה כאן גם חינם וגם חובה.
אלכס מילר: אני עברתי באופן כללי על הדוח, ותיכף נקבל תמונה כללית.
אלכס מילר: אנחנו מזהים כישלון מוסדי של רשויות מקומיות, בכל הקשור לטיפול בצער בעלי חיים.
אלכס מילר: לכן, קיים צורך בשינוי דרמטי בתוך המערכת.
אלכס מילר: אי אפשר בכל שנה להתכנס כאן, לדבר על הבעיות ולא לראות את הפתרונות.
אלכס מילר: במשך תקופה אנחנו מנסים לעשות חקיקה בתחום.
אלכס מילר: יש כאן חברי כנסת, שפעילים רבות בתחום הזה.
אלכס מילר: בנקודות מסוימות אנחנו אכן מצליחים להתקדם, אבל התמונה הכללית מאוד מדאיגה.
אלכס מילר: אני שוקל בכובד ראש להתחיל בחקיקה של העברת סמכויות של צער בעלי חיים, ממשרד החקלאות למשרד לאיכות הסביבה.
אלכס מילר: אני הולך להיפגש עם שרת החקלאות ועם השר לאיכות הסביבה, גלעד ארדן.
אלכס מילר: נוסח החוק מוכן כבר.
אלכס מילר: אנחנו צריכים לחשוב, מה אנחנו עושים עם העניין הזה, האם באמת נדרשת חקיקה או שאפשר להסתדר בין המשרדים.
אלכס מילר: אי אפשר להשאיר את המצב כמו שהוא, כמו שאנחנו רואים היום כנגזרת של ישיבות שקיימנו במשך תקופה לא קצרה בוועדת החינוך.
אלכס מילר: עכשיו, אני אבקש משמואל גולן להציג לנו באופן כללי את הממצאים של הדוח.
אלכס מילר: אני אתן גם לכל מי שמעוניין להתייחס.
שמואל גולן: אני משנה למנכ"ל מבקר המדינה, ואנחנו שמחים מאוד להיות פה בוועדת החינוך.
שמואל גולן: אנחנו בדרך כלל לא מגיעים לוועדות האלה, אלא רק לוועדה לביקורת המדינה.
שמואל גולן: מטבע הדברים, תפקידנו להציג ליקויים שנדונים אחר כך בוועדה לביקורת המדינה.
שמואל גולן: אנחנו שמחים להגיע היום לוועדת החינוך.
שמואל גולן: מעבר לפעילות הרגילה שמשרד מבקר המדינה עושה, מעבר לביקורות, יעילות, מועילות, חיסכון, טוהר מידות – שבדרך כלל נמצאים בפוקוס אצלנו - אנחנו עוסקים גם בנושאים ערכיים.
שמואל גולן: בכל שנה אנחנו בוחרים בתחום מסוים, שאנחנו סבורים שראוי שאנחנו נבדוק אותו, בין אם זה בתחום החינוך, בין אם זה בתחום הרווחה, בין אם זה בתחומים אחרים.
שמואל גולן: השנה החלטנו שאנחנו עוסקים בסוגיה של הטיפול בכלבים ובחתולים על ידי המחלקות הווטרינריות ברשויות המקומיות, מכוח זה שמי שמטפל בעניין הזה אלה הן הרשויות המקומיות.
שמואל גולן: לצדי יושב טוביה בירן, מנהל האגף, ומאחוריכם יושבים בשקט חנה קליין, יפעת ואביתר – אלה שעשו את עבודת השדה.
שמואל גולן: בדרך כלל, בגלל משאבי כח האדם, אנחנו לא פוקדים כל כך הרבה מקומות כמו שפקדנו הפעם.
שמואל גולן: הפעם פקדנו מעל 20 רשויות מקומיות – בדוח יש רשימה של כל הרשויות - מתוך כוונה לתת פוקוס כללי על כל הסוגיה של הטיפול בכלבים ובחתולים.
שמואל גולן: המטרה של הביקורת היתה להעלות לדיון את כל הסוגיה של הטיפול.
שמואל גולן: הסוגיה של הטיפול לא מתמקדת רק במרדף אחרי כלבים משוטטים.
שמואל גולן: אנחנו רואים בזה גם עניין ערכי-חינוכי.
שמואל גולן: ברגע שאתה מתחיל לחנך את הדור הצעיר איך לטפל בכלבים ומציג תמונה כיצד הדברים האלה מטופלים על ידי הרשויות, זה מקרין אחרי זה והטיפול הוא יותר טוב.
שמואל גולן: מטבע הדברים, מאחר ואנחנו עוסקים בביקורת, עסקנו גם בבדיקת המטרדים והחלק הניהולי של העניין.
שמואל גולן: המטרדים זה התרבות החתולים, הכלבים המשוטטים, סוגיית הכלבת וכל הדברים האלה שהם נלווים לכל הנושא של גידול חיות מחמד.
שמואל גולן: גידול חיות מחמד הוא דבר שהוא נפוץ מאוד בארץ.
שמואל גולן: בשנים האחרונות זה אף גדל.
שמואל גולן: זה משמש לשעשוע, זה משמש לסיוע.
שמואל גולן: במקרה גם אני מחזיק כלבה בבית, וכך גם העובדים שלי שנמצאים פה.
שמואל גולן: זאת אומרת, שיש לנו גישה אישית לעניין הזה.
שמואל גולן: אנחנו עסקנו יותר בתחום הניהול, אבל יחד עם זאת ראוי להתייחס גם לחלקים שציינתי פה.
שמואל גולן: לכן, אני שמח שהדיון הזה נערך בוועדת חינוך.
שמואל גולן: אנחנו רואים בזה ערך מוסף גדול מאוד.
שמואל גולן: מעבר לזה שאנחנו מעבירים ביקורת על המאורות ועל צורת הטיפול בכלבים, אנחנו רואים בזה ערך חינוכי.
שמואל גולן: מאחר ואמר לי יו"ר הוועדה שחוק צער בעלי חיים שייך לוועדת החינוך, אז הדבר הזה פגע במקום הנכון.
שמואל גולן: החלק הראשון עסק בחלק הניהולי – מינוי והעסקה של וטרינר.
שמואל גולן: עסקנו בסוגיה של טיפול וטרינרים – במקומות מסוימים מצאנו שאין וטרינר, במקומות מסוימים השירות לא טוב.
שמואל גולן: החוק מחייב את הרשויות המקומיות להחזיק היום וטרינריים, בין אם זה וטרינר אזורי ובין אם זה וטרינר מקומי.
שמואל גולן: החובה היא לא רק מכוח זה שמטפלים בכלבים ובחתולים, אלא גם מכוח זה שצריכים לטפל גם במזון.
שמואל גולן: מחובתו ללכת לבדוק קצביות ואת כל הדברים האלה.
שמואל גולן: כאשר עוסקים בסוגיה של רישוי עסקים, אנחנו יושבים על הדבר הזה חזק מאוד.
שמואל גולן: החלק השני התייחס לטיפול בכלבים: הסיפור של הרישוי, החיסון, הדיווח למרכז הארצי, הטיפול בכלבים מסוכנים, שהוא עלה לכותרות לא פעם אחת.
שמואל גולן: לא מזמן ננשכה ילדה מאיזה כלב רוטוויילר, שלא היה קשור או שלא היה במקום הנכון.
שמואל גולן: בעניין הזה, אנחנו סבורים שחלק מהרשויות המקומיות לא עושות את עבודתן על מנת לאתר את הכלבים האלה ואף להגיש תביעות משפטיות כנגד אלה שלא מוסרים.
שמואל גולן: ישנה חובה לחסן אותם, ולהחזיק אותם לפי כללים מסוימים.
שמואל גולן: יותר חשוב, החובה היא לא לתת להם להתרבות, כפי שהחליטו בעבר.
שמואל גולן: חובתה של רשות מקומית לטפל בכלבים משוטטים.
שמואל גולן: יש אזורים מסוימים שהכלבים המשוטטים מגיעים משטחים, והם לא תמיד בחזקת הרשות המקומית.
שמואל גולן: לכלב אין מנדט איפה להסתובב.
שמואל גולן: אם הוא רוצה להסתובב, הוא מסתובב.
שמואל גולן: ברמת הגולן יש לנו בעיות רציניות מאוד עם כלבים, שבאו במגע עם צבועים ויש שם כלבת.
שמואל גולן: זאת מלחמה, שחובתה של הרשות המקומית לבצע.
שמואל גולן: אנחנו מאוד מקפידים על הדבר הזה.
שמואל גולן: כמובן, שאנחנו מעירים בתוך הדוח הזה, שחלק מהדברים לא היו תקינים.
שמואל גולן: אנחנו מדברים גם על כל פעולות האכיפה: לתפוס אותם ולהכניס אותם להסגר.
שמואל גולן: הפרק הנוסף – כל צורת האחסון של הכלבים האלה: תחנות הסגר ומאורות.
שמואל גולן: לא כל כך אהבתי את המילה "מאורה", אבל בחוק כתוב "מאורה".
שמואל גולן: זאת מילה עם קונוטציה לא טובה.
שמואל גולן: הגענו למקומות ששם מאחסנים כלבים בצורה מחפירה, בצורה בלתי רגילה.
שמואל גולן: בתוך הדוח הזה ציינו כמה מקומות כאלה.
שמואל גולן: ישנן תמונות בתוך הדוח.
שמואל גולן: זו בושה להחזיק ככה כלבים.
שמואל גולן: למשל, בעיריית חיפה.
שמואל גולן: לחצנו עליהם חזק מאוד, ולאחרונה הם קיבלו תקציב ואישרו בוועדת התכנון להכין תחנת הסגר חדשה, בצורה הרבה יותר מסודרת.
שמואל גולן: הכלבייה שהיתה שם - אני לא יודע מי יכול היה לשבת שם.
שמואל גולן: לעומת זאת, ישנן כלביות פרטיות.
שמואל גולן: לי יש ניסיון עם כלבייה פרטית, ששם ישנם כללי אחסון בצורה טובה.
שמואל גולן: הלוואי עלינו בהרבה מקומות.
שמואל גולן: דבר ראשון, דיברנו על הפיזור של תחנות ההסגר.
שמואל גולן: אני רוצה להגיד, שאין פתרון לחלק הדרומי של מדינת ישראל.
שמואל גולן: יש בסביבות 40 תחנות הסגר במדינת ישראל.
שמואל גולן: דווקא בחלק הדרומי, שהוא קצת פרוץ, מדרום לבאר שבע, אין כמעט מקומות להסגר, וראוי שהדבר הזה יקבל ביטוי.
שמואל גולן: לרשות מקומית לא תמיד יש את התקציב, ולפעמים צריך לתת הסדר אזורי כדי לטפל בבעיה.
שמואל גולן: מועצות אזוריות עושות את זה בדרך כלל.
שמואל גולן: הערנו על הנושא של רכישת שירותים מכלביות פרטיות: כל החלק הניהולי של העניין, איך מתקשרים, איך עושים.
שמואל גולן: חלק לא נותנים את הדברים הבסיסיים שהשירותים הוטרינריים דורשים, ללא אישור של השירותים הווטרינריים.
שמואל גולן: אנחנו הערנו על הדבר הזה.
שמואל גולן: החלק החשוב בתוך הדוח הזה – הצגנו פה תמונת ראי, שאומרת לחלק מן רשויות המקומיות – ואני לא רוצה להעלות שמות של כל מיני רשויות.
שמואל גולן: במקום מסוים גם היתה חקירת משטרה בעניין הזה - כיצד הרשויות המקומיות צריכות לטפל בעניין הזה.
שמואל גולן: אני מניח, שמעבר לדיון פה יהיה גם דיון בוועדה לביקורת המדינה, ולשם יביאו את כל הרשויות המקומיות, שהן במוקד הביקורת פה, בכדי שייתנו תשובות מה הן עשו עד לרגע זה.
שמואל גולן: אנחנו אחרי איקס חודשים עושים ביקורת מעקב.
שמואל גולן: החלק השני הוא סוגיית החתולים.
שמואל גולן: מדובר בסוגיית ההתרבות.
שמואל גולן: חתולי הרחוב מהווים בעיה רצינית מאוד.
שמואל גולן: מעבר לזה שהם מטרד, הם גם מעבירים מחלות.
שמואל גולן: הערנו פה שהחקיקה לא נותנת תשובה לעניין הזה, ובית המחוקקים צריך לתת תשובה לעניין הזה.
שמואל גולן: בנוסף, עסקנו בכל הסוגיה של העיקור.
שמואל גולן: בחלק מהמקומות אנחנו רואים שמופנים תקציבים לעיקור חתולים.
שמואל גולן: זה אינטרס של ראש הרשות לעשות את זה, כי אחרת הוא צריך להתעסק בטיפול בפגרים ובכל מיני דברים אחרים.
שמואל גולן: בחלק מהמקומות לא מתייחסים לזה.
שמואל גולן: צריך לתת לזה את הדעת.
שמואל גולן: לדעתנו, הנושא הזה הוא לא מספיק סגור.
שמואל גולן: זו גם חיית מחמד, שצריך לטפל בה כפי שצריך.
שמואל גולן: מה שחשוב בנוגע לחתולים הוא העיקור והסירוס, כיוון שאנחנו בכיוון לא טוב של התרבות.
שמואל גולן: לסיכום – דוח הביקורת, שמעלה הרבה ליקויים, בא לתת תמונת ראי כיצד הדבר הזה מטופל.
שמואל גולן: לכן הלכנו ללמעלה מ-20 רשויות מקומיות, בכדי להראות כיצד עושים את זה בעיריות, במועצות אזוריות ומועצות מקומיות, מתוך כוונה להעלות את זה לסדר היום הציבורי.
שמואל גולן: אני שמח, שזה עלה פה.
שמואל גולן: אני מקווה, שהנושא הזה גם יעלה בוועדת הביקורת, ושם אנחנו נרד לפרטי פרטים.
שמואל גולן: אני רוצה להודות לצוות שעסק בעניין.
אלכס מילר: תודה לאדוני, תודה למשרד מבקר המדינה על העבודה הלא פשוטה בתחום הזה.
אלכס מילר: אני אבקש מאגודת "תנו לחיות לחיות" להציג את העמדה שלהם בנושא.
אלכס מילר: אני מבין שיש לכם מצגת בנושא.
יונתן שפיגל: יש לנו סרטון, וגם כמה תמונות, שחלקן מאוד קשות.
יונתן שפיגל: השורה התחתונה של הדוח היא מאוד קשה.
יונתן שפיגל: חלק מהאנשים שלנו, כמו אתי אלטמן, מתריעים על כך כבר 25 שנה.
יונתן שפיגל: הדוח הזה מעגן את כל הטענות המאוד קשות האלה.
יונתן שפיגל: דוח מבקר המדינה חושף התנהלות לקויה של רשויות מקומיות רבות.
יונתן שפיגל: התוצאות בפועל, היא פגיעה קשה בבעלי חיים.
יונתן שפיגל: זה מה שחשוב מבחינתנו בדוח הזה, למרות שהוא מדבר גם על חלקים ניהוליים ועל חלקים הקשורים לבריאות הציבור.
יונתן שפיגל: הכל כמובן קשור.
יונתן שפיגל: קודם כל, יש כאן פגיעה קשה באוכלוסייה הכי חלשה במדינת ישראל – אוכלוסיית בעלי החיים.
יונתן שפיגל: זו האוכלוסייה הכי פחות מתוקצבת, הכי חלשה.
יונתן שפיגל: לצערנו, המצב הוא שמשרדי הממשלה, כמה שלא דוחפים אותם, מזניחים את התחום הזה.
יונתן שפיגל: דווקא מהמשרד שהוא אחד הכי חשובים, משרד הפנים, אין כאן נציג אפילו.
יונתן שפיגל: הוא המשרד הכי חשוב לדיון הזה, כי הוא מחזיק את הברז של התקציבים.
אלכס מילר: מי שמחזיק את הברז של התקציבים זה משרד האוצר.
יונתן שפיגל: אני מדבר על ברז התקציב של הרשויות המקומיות.
יונתן שפיגל: זה נכון שגם משרד האוצר מחזיק בברז.
אלכס מילר: זה לא כל כך פשוט למשרד ממשלתי כזה או אחר לעצור תקציב לרשות ספציפית בגלל אי יישום של דבר הקשור לרשות המקומית.
יונתן שפיגל: אין ספק.
יונתן שפיגל: בגלל זה, אנחנו חושבים שמה שצריך כאן הוא תקנים.
יונתן שפיגל: מבחינתנו, אחד הדברים המרכזיים שמבקר המדינה דיבר עליהם – שאנחנו מדברים עליו הרבה זמן והווטרינריים הרשותיים מדברים עליו הרבה זמן – זה הנושא של התקנים לווטרינרים רשותיים.
יונתן שפיגל: כל הנושא הזה היום פרוץ לחלוטין.
יונתן שפיגל: הרשויות הגדולות והחזקות מחזיקות הרבה וטרינריים רשותיים, ויש רשויות שלא מחזיקות בכלל.
יונתן שפיגל: לדוגמא, יש כאן וטרינרים שיושבים כאן ברגעים אלו, ובכלבייה שלהם, שיש בה עשרות בעלי חיים, אין כרגע וטרינר.
יונתן שפיגל: אם מגיע עכשיו כלב במצב קשה, בין אם צריך לטפל בו או להרדים אותו, אין מי שיטפל בו עד שאותו וטרינר חוזר.
יונתן שפיגל: אז מתחילות לצאת החוצה לציבור מראות קשים מאוד מכלביות עירוניות.
יונתן שפיגל: תיכף ניתן דוגמאות קונקרטיות לעניין הזה.
יונתן שפיגל: מעבר לתקנים – ואנחנו התחלנו לפנות בנוגע לזה, ואנחנו ממש בהליך של טרום בג"צ - אנחנו מצפים שהמשרדים הרלוונטיים: משרד הפנים ומשרד החקלאות, יגבשו באופן מיידי תקן לכלביות עירוניות: כמה וטרינריים צריכים להיות על כל מספר של בעלי חיים בכלביות עירוניות.
יונתן שפיגל: אנחנו חשבנו שצריך לעשות את זה באופן מיידי כתקן זמני, בגלל שהמצב שם הוא באמת קשה.
יונתן שפיגל: אמרו לנו: עד מרץ.