GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אריה מן דעלי: זה רק דוגמה קטנה, תשאל את המפתחים, תקבל תשובה, כמה כסף זה עלה להם ושם אם מחיר ספר יהיה זול, האנשים האלה הפסידו הרבה הרבה כסף.
אריה מן דעלי: תשאל את יעקב לוברבוים, הוא יושב פה, הוא יגיד לך.
אלכס מילר: אתה מדבר על השנה הבאה?
אריה מן דעלי: כן, אני מדבר על השנה הבאה.
אריה מן דעלי: אנשים שם הגיעו לכל כיתה, אני יודע, בין מיליון וחצי לשני מיליון שקל.
אריה מן דעלי: יש פה אנשי מט"ח, הם יגידו לכם.
אריה מן דעלי: אני לא יודע מאיפה הם יביאו את הכסף הזה חזרה, ועוד יכניסו להם פתאום דיגיטציה, או מר דדי צוקר בא עם הטבלטים שלו, שהוא טוען שזה פנטסטי ובשטח אנחנו שומעים המון טענות.
אריה מן דעלי: אז צריך אולי פעם אחת לסדר את הדברים האלה בצורה מרוכזת, לראות בדיוק איפה אנחנו נמצאים ולהבין, לצערי, שחינוך גם עולה כסף.
אריה מן דעלי: אלא, למדינת ישראל יהיה פעם הרבה כסף, יהיה גז מהים, ויהיה כסף לחינוך.
אריה מן דעלי: כי אחרת, אנחנו לא נגיע למחירים זולים.
אריה מן דעלי: אם כי עדיין מחירינו סבירים.
אלכס מילר: בדרך כזאת אנחנו פשוט יכולים להפריט את החינוך וזהו.
אלכס מילר: זה לא הדרך.
אריה מן דעלי: להפריט את החינוך?
אריה מן דעלי: בוודאי שלא יהיה יותר זול.
אריה מן דעלי: אתה יכול לראות את זה במכללות מול האוניברסיטה, זה דוגמה קלאסית.
אריה מן דעלי: קח את הבין-תחומי כמה עולה בשנה וקח באוניברסיטה, כמה עולה שנת לימודים לתלמיד ותראה את ההבדל.
אלכס מילר: הבדל במה?
אלכס מילר: הבדל במחיר, אנחנו יודעים, כי זה מכירות פרטיות.
אריה מן דעלי: אתה דיברת על הפרטה.
אלכס מילר: לא, אז אני אומר, כשאתה אומר שחינוך עולה כסף, אז בסופו של דבר אנחנו נגיע להפרטה.
אריה מן דעלי: אנחנו כבר שם.
אלכס מילר: לא, אני אגיד לך.
אלכס מילר: כל עוד המדינה עוד איכשהו מתערבת ועושה, עכשיו, לפי הדרך הזאת, אז אנחנו יכולים להגיד – רבותיי, איכות עולה כסף, אז מי שרוצה נגיד להשקיע היום במתמטיקה, אנחנו רוצים להשקיע במתמטיקה, אל תשימו לנו מוגבלויות.
אלכס מילר: אנחנו נוציא כמה שיותר, זה יעלה לנו ככה, נוריד את זה לצרכן, ואז הוא ישלם הון רב על זה.
אלכס מילר: לא נגיע לזה.
אלכס מילר: אני כן חושב שמשרד החינוך צריך להשתלט על הסיפור הזה, כי בסופו של דבר אנחנו נגיע למצב שהורים ישלמו הון תועפות על דברים בסיסיים, שאף אחד מאיתנו לא חשב שאנחנו נגיע לכך שאנחנו משלמים סכומים כאלה.
אריה מן דעלי: המילה היחידה זה תכנון.
אריה מן דעלי: אם יהיה תכנון, תפתור לפחות 50% מהעלויות.
אריה מן דעלי: לפחות בפיתוח.
אריה מן דעלי: טוב, בבקשה.
אריה מן דעלי: רציתם עוד?
אריה מן דעלי: בקצרה, רבותיי, אני רוצה לסיים כאן.
עמוס בהט: אני רוצה עוד משהו לומר פה, בבקשה.
עמוס בהט: קודם כל, אני רוצה לומר משהו לגבי החבר מארגון ההורים.
עמוס בהט: רכס, ואני לא יודע אם אני יכול לייצג פה את החברים האחרים, תורמת בשנה כ- 100,000 ספרים ואם יש בית-ספר שפונה אלינו ומבקש תרומה עבור ילדים שידם לא משגת, מקבלים מאיתנו פנייה חיובית.
אלכס מילר: המדינה לא יכולה להתנהל על תרומות.
עמוס בהט: זה נכון.
עמוס בהט: לגבי מחירי הספרים, דווקא שוק פתוח הוא זה שהופך את זה לכלכלי ואנחנו יודעים מה קורה בשוק מונופוליסטי, שזה יכול להיות לשני הכיוונים בעייתי.
עמוס בהט: דבר נוסף שאני רוצה לומר, אנחנו נבדקנו, יחד עם קבוצה של מו"לים גדולים, על-ידי, לפי קריטריון משרד התמ"ת, לפי קריטריונים של דו"ח סוארי ונמצאנו, לאחר בדיקה, שאנחנו לוקחים מחירים לחלוטין בסדר, אפילו נמוכים מהשוק.
עמוס בהט: ככה שאני מחזק פה את ידו של אריה בעניין הזה.
עמוס בהט: דבר נוסף שאנחנו עושים, זה נושא של הדרכת מורים.
עמוס בהט: אנחנו לוקחים גם חלק בתהליך הזה.
עמוס בהט: נכון שזה חלק מהתהליך השיווקי, אבל הוא תהליך מאוד משלים ומאוד חשוב לגבי הפעולות שתומכות במשרד החינוך.
עמוס בהט: ודבר אחרון, אני רוצה פה להציע המלצה.
עמוס בהט: לגבי הנושא של אישור ספרי לימוד.
עמוס בהט: עלו פה טענות מוצדקות לגבי איכות הספרים ובהחלט צריך לשמור על זה כבבת עינינו, אבל אני הייתי אומר דבר כזה – לקחת ספר ולבדוק אותו בדיקה ראשונה, אם הוא ראוי להליך מזורז או לא, ואם הוא להליך מזורז, שהוא אכן יהיה מזורז, ואם הוא לא כזה, שיחזור לפסילה או משהו מהסוג הזה.
עמוס בהט: אבל לא יכול להיות מצב שלוקחים פיילה של כל החומרים ביחד ועכשיו כולם עוברים את אותה מטחנה של רמת בדיקה.
אלכס מילר: זה כבר נישות שהן נישות פנימיות, טכניות, שאני לא חושב שוועדת החינוך צריכה להיכנס לזה.
עמוס בהט: כן, אבל אני רוצה בהקשר הזה להזכיר את החוזה.
אלכס מילר: תראו, אנחנו כאן העלינו כמה סוגיות.
אלכס מילר: אני גם רוצה לרשום לפרוטוקול את הודעת משרד החינוך על כמה נושאים.
אלכס מילר: קודם כל, בעניין אותם מעריכים שמשרד החינוך מודיע שלאותם האנשים אין שום קשר לגופים שבעצם כותבים ספרי לימוד ואין להם שום אינטרס או ניגוד עניינים למול הגופים שמועסקים, לאו דווקא כשהם כותבים באותם הנושאים, זה לא, מבחינתנו, גם מובהר שהם בכלל לא קשורים לגופים שכותבים ספרי לימוד.
אלכס מילר: דבר שני, בקשר לנושא של המלצות המפמ"רים על ספרי לימוד, מדובר על כך שההמלצות הן אך ורק על ספרים שבעצם כותב אותם המשרד ואין תחרות עם הגופים האחרים בנושא של כתיבת הספרים וגם הדוגמה שהיתה לנו כאן בנושא של הגיאוגרפיה, יובהר שברגע ההמלצה לא הוגשו שום ספרים לאישור או אושרו לטובת העניין הזה.
אלכס מילר: בנושא של העתיד.
אלכס מילר: אנחנו מבקשים ממשרד החינוך להסדיר את הנושא הזה.
אלכס מילר: כי לפי מה שנשמע כאן, הנושא הזה פרוץ ויש פה חגיגה אחת גדולה, בכל המנגנון של אישור ספרי לימוד.
אלכס מילר: המון חומר שמוגש, אחוז קטן מאוד שאושר, אז או שאתם צריכים להבהיר לכל אותם שמתעסקים, מה בדיוק צריך משרד החינוך, מה הוא מחפש, זה דבר ראשון ומצד שני שבאמת אנחנו מחפשים את האיכות הטובה ביותר ואת הזמנים שצריכים להיות מחולקים בצורה כזו שמשרד החינוך יקבל את החומר הטוב ביותר שמחולק לילדים.
אלכס מילר: שלא יקרה מצב שאתם מקבלים החלטות מחוסר ברירה.
אלכס מילר: כי יכול להיות שמבחינת הזמנים או מבחינת המחיר, אתם עומדים בלחצים, אתם מאשרים כל מיני ספרים שיכול להיות האיכות שלהם נמוכה, בגלל שמישהו ששם מקשה על גוף אחר מבחינת האישורים ואז אנחנו מבחינת הזמנים, אנחנו בבעיה.
אלכס מילר: בנוסף לכך, אנחנו גם, לפי מה שאני שמעתי, הערכתי היא שבסופו של דבר כל הסיפור הזה של הדיגיטאליות, אם לא יהיה תכנון מסודר, יכול להתגלגל על חשבון ההורים, דרך הספרים המודפסים.
אלכס מילר: כי בסופו של דבר, אני חושש שכל המערך הזה, שיכול להיות מופעל מהשנה הבאה, זה איכשהו יכול להתגלגל ומחירי הספרים המודפסים יעלו בגלל הכניסה של הדבר הזה.
אלכס מילר: זה צריך להיות מוסדר.
אלכס מילר: מוסדר בצורה כזאת שבעצם אם יש לכם פיקוח, אם אתם רוצים פיקוח על מחירי הספרים שזה יהיה בצורה חכמה ולא במצב שמחר זה יהיה איזה שהיא עילה לכל הגופים האלו, היושבים כאן מצד ימין, להעלות את מחירי הספרים.
אלכס מילר: כי יבואו מחר ויגידו – אתם ביקשתם מאיתנו גם בדיגיטאלי, זה עלה לנו כך המתכנתים, ככה זה, ככה זה, עוד 20% המחיר של הספר המודפס.
אלכס מילר: וזהו.
אלכס מילר: ואז אנחנו כאן נראה עוד איזה שהוא גלגול.
אלכס מילר: בנושא של תוקף הספר.
אלכס מילר: שוב, אנחנו חוזרים ואומרים שלא יכול להיות שכל שנה-שנתיים יש פה מנגנונים של שינוי ספרים.
אלכס מילר: אתם צריכים להקפיד על זה.
אלכס מילר: אם אתם רואים שיש מצב שהולכת להשתנות, אז תבדקו בדיוק עד כמה הכרחי לשנות ספר.
אלכס מילר: כי אם אנחנו נגיע באמת למצב, כמו שנאמר כאן, שאי-אפשר להעביר ספרים בשלוש-ארבע שנים לילדים שגדלים, זה פשוט עניין אבסורדי.
אלכס מילר: ולדעתי זה כן יחסוך עלויות.
אלכס מילר: אז צריך להיות מנגנון של התייעלות ולדעתי אתם תחסכו המון כסף להורים, המון כסף.
אלכס מילר: כי פשוט, אני חושב שכל הנושא הזה פרוץ וכמובן, שאנחנו לא נגיע למצב שיש פה עניין של חוסר עמידה בזמנים.
אלכס מילר: כל מי שכותב ספר, כל מי שמגיש, כל מי שבודק, חייב לדעת באיזה מסגרת הוא חי.
אלכס מילר: מתאריך כך עד תאריך ככה וזהו, ואז לדעתי, ההתקדמות היא הרבה יותר משמעותית.
אלכס מילר: זה, מבחינתי, ואנחנו נקיים כאן ישיבה מיוחדת בכל הנושא של הדיגיטציה של הספרים להבא.
אלכס מילר: אנחנו באמת צריכים לראות שאין מצב שיש לנו כאן עלייה במחירים, סביב הנושא הזה, וזה אתם צריכים לעשות תכנון מיוחד כי לפי מה שאני רואה, הם אפילו לא מתכוונים להתכונן לעניין הזה.
אלכס מילר: אז צריך להיות פה איזה שהוא סנכרון בין הגופים שבסופו של דבר יגישו לכם ספרים, אם בכלל אתם רוצים לאשר ספרים לשנה הבאה.
אלכס מילר: היום ה- 2 בינואר 2012, ז' בטבת תשע"ב.
אלכס מילר: הנושא להיום הוא פתיחת מסלולי הוראה במכללות.
אלכס מילר: פרוטוקול 526.
אלכס מילר: לפני כשבועיים, קיימנו ישיבה שדנה במצב ההוראה של המדעים המדויקים במערכת החינוך, ראינו שהמצב די בעייתי.
אלכס מילר: באוניברסיטאות נמצא שיש קושי עם מספר המעוניינים ללמוד.
אלכס מילר: כמו כן, נמצא שמי שמלמד שבבתי הספר התיכוניים את המקצועות האלה רחוק בהשכלתן מאוד מהמקצועות אותו הוא אמור ללמד את ילדי ישראל.
אלכס מילר: ראינו לנכון לחפש דרכים יצירתיות כדי לפתור את המשבר הקיים במערכת החינוך בקשר למורים למקצועות: מתמטיקה, פיסיקה וכדומה.
אלכס מילר: נמצאים איתנו נגיד וגם נשיא המרכז האוניברסיטאי אריאל שהציגו בפני גם את הסוגיות הקשורות למסלולים.
אלכס מילר: אני יודע שמי שאחראי על הכשרת המורים הן במכללות להוראה.
אלכס מילר: היום האוניברסיטאות מתקשות לגייס לעצמן סטודנטים מכמה סיבות, ראשית מהסיבות הוותיקות שכולנו מכירים שהן המלגות שמקבלים הסטודנטים הלומדים במכללות להוראה – מלגות המקנות להם את האפשרות לתשלום שכר לימוד בכפוף למלגה ולהכנסה מעבודת הוראה במשרה של שני שליש– זה סוג של התחייבות לטווח ארוך למערכת החינוך.
אלכס מילר: היינו רוצים לשמוע אם תתקיים בדיקה גם במערכת החינוך וגם במערכת ההשכלה הגבוהה, למתן אישורים למכללות, כמובן שאנחנו לא מכריחים אף אחד, אשר רוצות לפתוח מסלולים ללימודי הוראה למקצועות בהן יש דרישה והאם תהייה גמישות מסוימות של המערכות האחראיות, בכדי שהן תוכלנה לפתוח מסלולים מסוג זה.
אלכס מילר: לדעתי זה גם ישפר את המצב, כי אם יש היום סגל שהינו סגל בכיר במכללות המלמדות את מקצועות המדעים המדויקים שבחשיבה ורגולציה אפשר גם שהסטודנטים שלומדים במוסדות אלה יוכלו לקחת חלק גם במסלולים המעניקים תעודת הוראה.
אלכס מילר: לדעתי זה יביא לגל נוסף של בוגרי הוראה במקצועות הנדרשים במדינה.
אלכס מילר: אגב, פעם זה היה נהוג, לדעתי פעם כל המכללות לימדו הנדסה היו כפופים ללימודי תעודת הוראה ואחר כך זה בוטל.
אלכס מילר: אני בעצמי סיימתי תואר כזה.
אלכס מילר: תואר B.Ed.tech אני יכול להגיד שלפחות ששליש מהלומדים איתי היום מלמד את המקצועות הטכנולוגיים במערכת החינוך, חלק הלך להייטק וחלק המשיך למקצועות אחרים - בזמנו זה היה מסלול שעזר.
אלכס מילר: הטענה שלנו כארגוני הסטודנטים הייתה, שעצם העובדה שמסיימים עם תואר tech ו- B.Ed זה הכריע בהחלטה האינטר דיסציפלינרית של הסטודנטים והבוגרים.
אלכס מילר: היום גם ניתן להרחיב את התארים של הבוגרים ולהעניק להם תעודת הוראה כבר במסגרת הלימודים, בכפוף כמובן לכל הנהלים, המלגות וכל השאר.
אלכס מילר: אדוני הנשיא, תוכל להתייחס בקצרה לעניין זה ועד כמה אתה רואה שמנגנון זה יכול לעבוד במוסדות הדומים למוסד שלך?
אלכס מילר: היום מדובר על מוסדות כלליים מתוקצבים ולא מוסדות הוראה, האם רעיון זה ימשוך סטודנטים ללמוד לימודי תעודת הוראה?
אלכס מילר: כי מדובר בתוספת שעות, דבר שאינו פשוט לסטודנט המצוי.
אלכס מילר: עד כמה זה בכלל רלוונטי?
דן מאירשטיין: לגבי משיכת סטודנטים, אין כמו לנסות.
דן מאירשטיין: כלומר, קשה מאוד לבוא ולהגיד מראש מה שיקרה.
דן מאירשטיין: סביר מאוד שבמקצועות בהם יש ביקוש גדול, יהיה בסיס שאיננו הוראה.
דן מאירשטיין: אנחנו לא נראה, שהאדם הופך פתאום למורה.
דן מאירשטיין: אם יש היום גידול אדיר בהנדסה האזרחית, הדבר לא נובע מכך שיש סטודנטים שרוצים להפוך מורים.
דן מאירשטיין: יש להניח, שבמקצועות של מדעי הטבע, אגב הם הבסיס בדרך כלל להוראה בתיכון במקומות בהם יש הוראה בפיסיקה, כימיה, מדעי החיים, שבהם הביקוש אינו אדיר בשוק.
דן מאירשטיין: יש היגיון שיהיה ביקוש של סטודנטים.
דן מאירשטיין: חשוב להדגיש, שכדאי לעשות זאת במוסדות שלהם יש מעבדות מתקדמות בנושאים אלה.
דן מאירשטיין: אני חושב שאחד היתרונות של המוסדות האקדמיים, שיש לנו מעבדות שהן בדרך כלל מהשורה הראשונה שהן בסדר גודל יותר טובות מהמעבדות שיש במכללות להוראה.
דן מאירשטיין: אם אנחנו מדברים על מורה שצפוי להיות מעודכן, מכיר ויודע, רצוי שהוא ייחשף למעבדות מתקדמות.
דן מאירשטיין: אנחנו מוכנים לנסות להתחייב.
דן מאירשטיין: רצינו כבר שנים לנסות, עד היום חסמו את אותנו מסיבות לא אקדמיות.
דן מאירשטיין: אין ספק שלפחות לתעודות הוראה לתיכוניים זה נחוץ.
נח גרינפלד: אני רוצה להתחיל ולומר שהתקיים דיון עם השר והמנכ"ל ב-9 למאי 2010 יחד עם המועצה להשכלה גבוהה וות"ת בנושא.
נח גרינפלד: בעיקרון, הייתה שם החלטה בצד העקרוני שלא לפתוח מסלולים להוראה במכללות.
אלכס מילר: זה היה לפני כשנה וחצי.
נח גרינפלד: כן.
נח גרינפלד: אני מדגיש, שזו המדיניות למעשה והמדיניות נמשכת.
דן מאירשטיין: אני שכחתי להוסיף משתתף אחד נוסף לדיון, זה נציג המכללות להוראה ולא היה אף נציג של המוסדות שהם לא להוראה.
נח גרינפלד: ברשותך, הדיון היה כללי על כל מיני נושאים.
דן מאירשטיין: היה שם נציג של מכללות להוראה.
אלכס מילר: אנחנו לא בודקים מה היה לפני שנה וחצי.
אלכס מילר: אתה אומר שזו עדיין החלטה ואתם מתעקשים - - -
נח גרינפלד: עדיין ההחלטה זו ההחלטה הזאת.
נח גרינפלד: אני רוצה להדגיש שבכל מקום, ולכן אני פונה אליך, בכל מקום שחשבנו שיש אכן צורך במורים ויש איכות של הוראה כן הלכנו לסוג של הסכמים מסוג win win, עם הסכמה של המל"ג לפתיחה של תכניות משותפת עם המכללות.
נח גרינפלד: נמצאת מכללת הדסה שיכולה להציג את התכניות.
נח גרינפלד: תכניות משותפת כאלה יש גם עם המכללות בצפון, גם בצפת וגם בתל חי.
נח גרינפלד: יש תכניות משותפת שצריכות להיות מוגשות אלינו על ידי המרכז האוניברסיטאי אריאל ושומרון יחד עם מכללת אורות כתכנית משותפת.
נח גרינפלד: ראש המינהל ואנוכי ביקרנו שם ואכן ראינו גם את הפוטנציאל הקיים.
נח גרינפלד: בכל מקום בו יש צורך, אני מדגיש את הדברים האלה, כשיש צורך אכן המשרד יוצא ומוצא את הדרך בצורה הנכונה על מנת להבנות תכניות משותפות.
נח גרינפלד: יש גם יוצאים מהכלל למעשה.
נח גרינפלד: כמו שאדוני הציג הייתה מכללה שהייתה מיודעת לכך, יש את מכללת אורט בראודה שיש בה מסלול - - -
אלכס מילר: במכללת אורט בראודה זה מסלול שלהם?
נח גרינפלד: זה מסלול של משרד החינוך.
אלכס מילר: התעודה היא של מכללת אורט בראודה?
נח גרינפלד: של מכללת אורט בראודה, כמו כן במכון לב בירושלים ומכון טל, אלו מסלולים שלמעשה קיימים.
נח גרינפלד: הסיבה לכך הם המקצועות הטכנולוגיים והסיבה שמשרד החינוך לא רצה יחד עם המל"ג, בהחלטה אותה אני אגדיר, החלטה נכונה לא להשקיע במעבדות אלא להשתמש במעבדות הקיימות לטובת מקצועות ההנדסה.
אלכס מילר: נשמע לי מהותי שהמוסד מעניק את שמו בתעודה למול שיתוף הפעולה.
אלכס מילר: הרי בסופו של דבר הסטודנט מסיים את המסלול ויוצא עם תעודה של מכללת אורט בראודה או של כל גוף אחר.
נח גרינפלד: במכללת אורט בראודה הוא יוצא עם התעודה של מכללת אורט בראודה כמו כן גם במכון לב ומכון טל הוא יוצא עם התעודה של המוסד עצמו.
נח גרינפלד: גם בתכניות המשותפות הוא יוצא עם תעודה של שני המוסדות והוא לא יוצא עם תעודה של מוסד אחד.
נח גרינפלד: אני רוצה להדגיש, חשוב לנו להבין שפרופסיה ההוראה היא פרופסיה מקצועית, היא חייבת להיות ברמה גבוהה ולכן היא פרופסיה התמחות ולא - - -
אלכס מילר: אני לא חושב שמהנדס שיוצא מ"אריאל" הוא פחות מוכשר ברמה הכללית מאשר מורה שיוצא מכללה אחרת.
נח גרינפלד: לא יצאתי כהוא זה מעמדה זאת.
נח גרינפלד: המהנדס ללא ספק הוא מהנדס ומוכשר מאוד, הוא בוודאי ובוודאי, אין לי ספק שהוא עומד בכל הקריטריונים הנדרשים.
נח גרינפלד: אני מדבר על הצד של ההוראה, לא כל מהנדס טוב הופך להיות מורה טוב.
נח גרינפלד: פרופסיה ההוראה משתמשת - - -
אלכס מילר: האם הטענה שמרצים שנמצאים באותם המוסדות או המכללות עליהם אנחנו מדברים, הרי אתם אומרים שלא כולם יכולים ללמד הוראה.
אלכס מילר: הרי בסופו של דבר - - -
נח גרינפלד: לא כל פרופסור להנדסה, הוא בוודאי כשיר ללמד הוראה, אין ספק.
אלכס מילר: יש מקצועות שהם בבסיס תעודת ההוראה שמי שמלמד אותם אלו האנשים שמוכשרים ללמד את אותם מקצועות.
אלכס מילר: כמובן שהפרופסור להנדסה לא מלמד קורס לפסיכולוגיה של גיל ההתבגרות.
אלכס מילר: יש גיוס של מרצים למקצועות אלה.
אלכס מילר: הכל לגיטימי.
אלכס מילר: אם מחר מכללה כזאת או אחרת להוראה תרצה לפתוח מסלול שהוא מסלול משותף בתוך המכללה הם יעברו למל"ג.
אלכס מילר: אנחנו רואים אותם עוברים למל"ג בעוד שנה-שנתיים, אבל בסופו של דבר הם יעברו - -
נח גרינפלד: לא למל"ג, הם כבר נמצאים במל"ג.
אלכס מילר: בסופו של דבר, אני מאמין שהגלובליזציה תשפיע באופן שהמכללות תהיינה בסוף מכללות כלליות שילמדו בהן גם הוראה וגם מקצועות אחרים.
אלכס מילר: במכללות בהן אין מעבדות ילמדו מדעי החברה הרוח, תקשורת ומקצועות אחרים ובמכללת בהן קיימות מעבדות ילמדו גם הנדסה וגם הוראת מקצועות מדעים וטכנולוגיים.
אלכס מילר: זה ההיגיון, כי אנחנו לא צריכים שני בעלים תחת קורת גג אחת.
אלכס מילר: למשל במכללת אחווה יש גם את זה וגם את זה, אני מעריך שבסופו של דבר הם יאחדו.
אלכס מילר: מצבנו היום הוא שבכל נושא מקימים מכללות, צריך להתחיל לצמצם ולהגיע לרציונל אם אתם לא מגיעים למצב בו אנשים יוצאים מהאוניברסיטה עם תואר שני בלימודי המדעים המדויקים ובלי יכולת ללמד בתיכוניים יתכן שהמכללות שמלמדות מקצועות טכנולוגיים לתואר ראשון או גם לתואר שני יכולות לתת מענה לסוגיות אלה - נושא למחשבה.
נאוה בן-צבי: אני הנשיא של מכללת הדסה, אני פרופסור לכימיה והוראת מדעים וגם הסגן שלי בא מהתחום הזה.
נאוה בן-צבי: אני רוצה להציג יחד עם נח גרינפלד מודל מצליח, אבל אני רוצה לצאת מנקודה אחרת.
נאוה בן-צבי: אני היושב ראש של הוועדה למדעי הטבע והטכנולוגיה במשרד החינוך.
נאוה בן-צבי: אין לנו מורים ואנחנו מנסים לפתור כל מיני דברים, למשל עבדנו עם אינטל לפני ארבע שנים ועשינו את התכנית הראשונה לעובדי הייטק.
נאוה בן-צבי: - - -
אלכס מילר: הבנתי שהתכנית לגייס אנשי הייטק להוראה, לא הכי מוצלחת.
נאוה בן-צבי: נכון שהיו שלושים, אז מה?
נאוה בן-צבי: אין שם המונים.
נאוה בן-צבי: המקום בו יכולים להיות וגם בכל אחת מהמכללות למדעים זה במכללות שבמקום מסוים זנחנו את הטיפול בהן.
אלכס מילר: את צודקת גברתי, ערכנו כאן לפני שבועיים ישיבה בנושא, דיברנו על כך וקיבלנו נתונים על מתמטיקה, פיסיקה וכימיה, אשר מראים ש- 60% מהמורים המלמדים היום בבתי הספר התיכוניים, אין שום השכלה בתחום הקשור למקצוע ו- 30% הנותרים הם עולים שבתוך עשור יצאו לפנסיה.
אלכס מילר: כלומר אנחנו תוך עשור ללא אחד.
אלכס מילר: בשנה שעברה, באוניברסיטאות בכל הארץ, מספר הבוגרים שיכולים ללמד בתיכון, היו רק אדם אחד.
נאוה בן-צבי: השנה לא היה אף אחד.
אלכס מילר: אני מכיר את התכניות, אני מכיר את הפיילוטים ואני יודע שאתם מנסים לגייס אנשי הייטק.
נאוה בן-צבי: לא, אנחנו לא ממשיכים עם אנשי ההייטק, זה לא רציני.
נאוה בן-צבי: לנו יש מכללה שיש בה ארבע תכניות למדעים: מדעי המחשב, מעבדה רפואית, ביו-טכנולוגיה ובריאות הסביבה.
נאוה בן-צבי: מה שאנחנו מציעים בעזרתו האדיבה של נח גרינפלד ובזכות שאנחנו בתוך עיר שבה יש כמה מכללות ומורים לכן לא צריך להמציא את הגלגל.
נאוה בן-צבי: מכללת דויד ילין ואנחנו מציעים אצלנו בתוך תואר ראשון קורסים במה שאתה קראת פסיכולוגיה של הגיל הנעורים, ללמוד מיומנויות חשיבה וכן הלאה.
נאוה בן-צבי: אנחנו עושים את זה שנה רביעית.
נאוה בן-צבי: משרד החינוך מסבסד את זה ובכלל לא לוקחים מהם כסף.
נאוה בן-צבי: כל שנה יש לנו קבוצה חדשה של חמישים איש במדעים.
נאוה בן-צבי: אנחנו חושבים שהאנשים האלה שיש להם איכות נהדרת כשהם גומרים BEC ו- 40% מהם הולכים לתואר שני יקבלו גם תעודת הוראה.
נאוה בן-צבי: זה צריך להיות מודל פשוט ולוקאלי.
נאוה בן-צבי: את זה אני מציעה, זה עובד.
נאוה בן-צבי: זה שיתוף פעולה טוב.
אלכס מילר: אני מאמין שכל אחד עם היכולות שלו, למכללת הדסה יש את היכולות.
אלכס מילר: אתם רואים את זה מהמקום שלכם ואיך שנוח לכם ומכללת אופק בתל אביב רואה את זה בדרך אחרת.
אלכס מילר: במכללת אריאל רואים כך ובמכללת אורט בראודה אחרת.
אלכס מילר: בסופו של דבר, הרציונל צריך להיות למצוא את הדרך להרחיב את מספר הבוגרים שיכולים להיכנס לבתי הספר וללמד את התלמידים במקצועות החסרים כרגע במדינה.
נאוה בן-צבי: אבל יש מומחיות במכללות להוראה.
אלכס מילר: אשאל אותך שאלה אחרת.
אלכס מילר: אם עכשיו אני אומר לך, שמחר בבוקר מכללת הדסה יכולה להגיש תכנית ללימודי הוראה - - -
נאוה בן-צבי: היא תגיש.
נאוה בן-צבי: לא רק שהיא תגיש, יש לכם - - -
אלכס מילר: כרגע, אין לכם את האפשרות הזו.
נאוה בן-צבי: לכן אני עובדת עם מכללת דויד ילין.
אלכס מילר: כרגע אנחנו בודקים פה את שלב ב', שיתופי הפעולה המצוינים שיש לכם זה בסדר.
אלכס מילר: אם לא יקבלו את ההחלטה לתת לכם את האפשרות וגם לכל המכללות להנדסה להגיש תכניות לפתיחת מסלולי הוראה אז תמשיכו לעשות את מה שאתם עושים וזה מבורך.
נאוה בן-צבי: למה הבזבוז כספי צריך להיות לבנות אצלי מחלקה?
נאוה בן-צבי: אני אומרת לך בתור אישה מהתחום, אני הכשרתי יותר מורים במדעים מאחרים.
אלכס מילר: אני חושב שבסופו של דבר זה יתרום תרומה משמעותית למערכת כשהאופציה הזאת תינתן לכם.
נאוה בן-צבי: בו ניקח מומחיות שישנה, בו לא נהרוג עצים אם אפשר להשתמש ביכולות.
נאוה בן-צבי: להם אין תלמידים, אין במכללת דויד ילין תלמידים למדעים.
נאוה בן-צבי: אני ישבתי במכון מופת בשבוע שעבר ואין, אבל יש שם אנשים שיודעים ללמד את הפדגוגיה.
אלכס מילר: אני לא חושב שזה בא האחד על חשבון השני, אנחנו מדברים על מצב שגם אותם המרצים- - -
נאוה בן-צבי: נכון.
נאוה בן-צבי: גם אני הייתי רוצה להיות סוברנית וורדה בן שאול יודעת שפניתי מספר פעמים וראיתי שאי אפשר ולא הלכתי בראש בקיר.
נאוה בן-צבי: אנחנו חייבים - - -
אלכס מילר: אנחנו מתקדמים.
אלכס מילר: דברים שכביכול חשבו שהם לא יקרו מעולם, לפני עשור, פתאום רואים היום שהדברים משתנים.
אלכס מילר: בסופו של דבר מערכת החינוך צריכה למצוא את הדרך לספק כוח הוראה איכותי למערכת החינוך.
אלכס מילר: אם קיימות אופציות שעדיין לא נכנסו ועדיין לא הצליחו להפעיל אותן יתכן שאופציות אלה עם שלב נוסף זו דרך להתקדמות.
אלכס מילר: לא צריך להיות אטומים למצב הקיים, אין פה אף אחד שיחלוק עלי.
אלכס מילר: יש כזה ואומר שהמצב הוא גן עדן ואין שום בעיה ושהמכללות מסתדרות עם מה שיש ואפשר להתקדם כך?
אלכס מילר: - אני אז אגיד רבותי אתם מנותקים מהמציאות.
אלכס מילר: אנחנו יודעים שכולם מכירים את הבעיה וכולם מחפשים פתרונות.
אלכס מילר: אם זה יביא למצב שחלילה מישהו חושב שהמכללות להוראה תפגענה מהעניין הזה, אני אומר לכם כבר עכשיו שהם לא יפגעו כי גם כך אין להן את הסטודנטים האלה, גם כך הם לא שם.
זיו חורב: אני מנכ"ל המכללה האקדמית אחווה.
זיו חורב: אני רוצה להדגיש שאני לא מהחינוך במכללת אחווה, אני דווקא רוצה לדבר בשבח מה שנח גרינפלד הזכיר כאן.
זיו חורב: אני חושבת שאחד הדברים שמתפספסים כאן, ונוח לי כי אני על הגדר, זה היכולות בהכשרה פדגוגית שצברו המכללות בהוראה.
זיו חורב: אני מדברת בתור מכללה כללית.
זיו חורב: לנו אין היכולות האלה.
זיו חורב: תהליך ההכשרה הפדגוגית שיש היום במכללות בהוראה הוא משהו שהושג בעמל רב.
זיו חורב: אני חושבת שדווקא מה שתואר כאן ומה שתואר על ידי נח גרינפלד כשיתופי פעולה הוא הדבר הנכון.
זיו חורב: כלומר, היום זה לאפשר למכללות לתת את העומק דיסציפלינארי ב-BEC להנדסה ו- BAC למדעים שניתן על ידי המכללות, לפתוח את האפשרות ההוראה במקביל שלא קיימת היום.
זיו חורב: אחת המגבלות שקשה לנו לדבר עליה זה שסטודנט מתוקצב לא יכול להיות רשום בשני מוסדות מתוקצבים.
זיו חורב: כתוצאה מכך יש בעיה כפי שפרופסור נאוה בן-צבי תיארה כאן שהוא בדיוק המודל האידיאלי של שיתופי פעולה אינטרנטיים לתוך התואר שיאפשרו גם עומק דיסציפלינארי וגם הכשרה יוצאת דופן בפדגוגיה ורכישת הניסיון.
זיו חורב: יש היום מכללות שכבר עשו את זה, יש מכללות שמבקשות לעשות את זה.
זיו חורב: דבר נוסף אחד אנחנו שוכחים כאן לאורך הדרך, כאן אני מתנצלת, עניות דעתי, אני באמת לא בקיאה מספיק בעניין, אבל לעניות דעתי אחד הדברים שקורים היום ושמרחיקים תלמידי מדעים מהמכללות להוראה זו העבודה שתעודת ההוראה שהם מקבלים בסוף מיועדת לחטיבות הביניים שאינן קיימות כבר.
אלכס מילר: צריך לקבל רישיון הוראה כדי להיכנס לתיכון.
זיו חורב: בסדר גמור, אבל היום אתה לא יכול.
זיו חורב: אם היום אתה בוגר B.Ed, אתה לא מורשה להוראה והגשה לבגרות.
זיו חורב: אם היום בני רוצה להיות מורה לכימיה, אני אגיד לו טוב אבל אם אתה רוצה ליהנות וללמד תלמידים בתיכון, כדאי שלא תלך B.Ed.
זיו חורב: בעיני, זו טעות שמדינת ישראל עושה, שצריך לפתור אותה בשיתופי הפעולה עליהם דיברו כאן.
זיו חורב: במקום שיהיה עומק דיסציפלינארי ותואר B.Sc עם תעודת הוראה והכשרה פדגוגית, שניתנת על ידי מסלולי הוראה מתאימים, בעיניי צריך יהיה לאפשר מיידית תעודת הוראה ורישיון הוראה לבית הספר התיכון.
אלכס מילר: אנחנו כאן מערבבים - - -
זיו חורב: אבל אני חושבת שצריך להסתכל על מגוון דרגות החופש שאנחנו מטפלים בהן.
אלכס מילר: אם יהיה צורך בכך אנחנו יכולים לעשות ישיבה נפרדת בשאלה האם זה לגיטימי במצב היום שתהייה הקפדה מטעם משרד החינוך לכניסה לבית ספר תיכון רק למי שיש תואר שני.
אלכס מילר: זה נושא אחד.
אלכס מילר: כעת אנחנו מדברים על משהו אחר לגמרי.
אלכס מילר: כשאת מדברת על פתרון אידיאלי זה בענייך - - -
זיו חורב: הכל בעיני.
זיו חורב: אמרתי בעיני ודעתי ענייה.
אלכס מילר: יושבים כאן עוד כמה מוסדות שמבחינתם זהו הפתרון הביניים, זה הפתרון אליו הם הצליחו להגיע.
אלכס מילר: אבל אומרים לך שהיה ויאשרו הם יגישו תכניות.
אלכס מילר: אין להם בעיה עם זה.
אלכס מילר: בסופו של יום גם אין בעיה לגייס כוח הוראה למוסדות אקדמיים שיתנו מענה לסוגיות עליהן את מדברת.
זיו חורב: לגייס מורות מאמנות ומדריכות פדגוגיות להכשרה מעשית, זה מאוד מורכב ותמיד בעיה.
זיו חורב: זה תגמול נמוך, קשה מאוד למצוא מורות ומדריכות להכשרה מעשית.
אלכס מילר: מכללת הדסה תשלם פחות כסף למרצה שמלמד א' מול מרצה מלמד ב'? היא תשלם בדיוק את אותו כסף שמגיע לו, כל מרצה מקבל על פי השעות ולפי הסיכום שיש לו עם המוסד.
זיו חורב: אני לא מדברת על מרצים, אני מדברת על היבט השדה.
זיו חורב: היום, היבט שדה בהכשרה להוראה למכללות לחינוך, הוא היבט ענף ורחב בתהליך ההכשרה.
אלכס מילר: אני עשיתי את ההתמחות המעשית והייתי בבית ספר.
אלכס מילר: עם כל הכבוד למורים, נרשמת, קיבלת אישור מהמורה, נכנסת לכיתה שמעת ושמעת, שמעת ושמעת - - -
זיו חורב: זה לא אמור להיות כך, אולי זאת הסיבה שהמכללה נסגרה.
אלכס מילר: אולי תראו מה קורה בשטח.
זיו חורב: אני חושבת שאנחנו צריכים להיזהר עם התינוק כשאנחנו מחליפים מים.
זיו חורב: זה כל מה שאני רוצה לומר.
אלכס מילר: בסופו של יום אנחנו מחפשים רציונל, אף אחד לא אומר שאותם מוסדות היום שיש באפשרותם לפתוח מסלולי הוראה שהם לא מוסדות לחינוך הולכים לזלזל במקצוע הזה והולכים לעשות קומבינציה.
אלכס מילר: אנחנו מדברים על המצב היום בו יש להם את האפשרות להרחיב את הלימודים במקצועות בהם יש כרגע בעיה בעזרת אותם מוסדות הקיימים היום במערכת.
אלכס מילר: זאת אפשרות נוספת שקיימת ושאינה מופעלת באופן רחב כרגע, אולי היא מופעלת בקומבינציה כזאת או אחרת, אבל זה עדיין אינו נותן מענה.
אלכס מילר: אף אחד לא מחייב אותך להגיש תכניות, אל תגישי אם אין לכם רצון, יש לכם מוסד סמוך ואתם יכולים לעשות מה שאתם רוצים.
אלכס מילר: לדעתי אתם תעשו מהלך כזה או אחר שיישר קו עם כל השאר.
יגאל כהן אורגד: אני אחזור על דברים שנדמה לי שהם מוסכמים מסביב לשולחן.
יגאל כהן אורגד: יש מחסור עצום במורים להוראה לתיכוניים, בוודאי לחטיבות העליונות ובוודאי במקצועות מדעי הטבע והמקצועות הטכנולוגיים.
יגאל כהן אורגד: אין על זה ויכוח.
יגאל כהן אורגד: היכולת של האוניברסיטאות, ולכל האוניברסיטאות יש רשות לתת תעודת הוראה והיא מסובסדת, היכולת של האוניברסיטאות לספק בוגרים שיעסקו בהוראה קרובה לאפס.
יגאל כהן אורגד: היכולת של מכללות ההוראה, רוב רובן ואני לא אומר כולן, לספק כיום מורים ברמה שהמערכת חושבת שהם מתאימים ללמד בחטיבות העליונות מוגבלת ביותר.
יגאל כהן אורגד: אני אומר את הדברים בזהירות.