GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירב ישראלי: זה מה שמונח, תוכלו לראות את התאריך פה.
שולמית גרי: אם יותר לי להוסיף.
שולמית גרי: אנחנו למעשה הגשנו את הבקשה הזאת להאריך את זה בשנה, בתחילת השנה.
שולמית גרי: היום שמחנו לשמוע שהגענו לאישור פורמאלי של הוועדה הנכבדה הזאת.
שולמית גרי: יחד עם זאת, אנחנו בדיני המכרזים מאוגוסט 2010 וכל המוסדות להשכלה גבוהה עשו שינויים מערכתיים עצומים כדי לעמוד בדרישות של התקנות, ואנחנו לטעמנו לפחות עומדים בדרישות.
שולמית גרי: יש הרבה מאד מכרזים שיצאו בשנה זו.
זבולון אורלב: אבל אם אין פנייה?
מירב ישראלי: לא, לא, הפניה היא רק לגבי עד סוף דצמבר.
מירב ישראלי: זו הפניה של השרים.
זבולון אורלב: אני חייב לתקן אותך במשהו.
שולמית גרי: כן, של השרים.
זבולון אורלב: הוועדה יכולה לדון אך ורק לאשר או לא לאשר בקשה של שרים שמונחים לפניה.
זבולון אורלב: לוועדה אין סמכות ליזום תיקון, כי מה שמונח בפני הוועדה זה לאשר רטרואקטיבית מפברואר 2011 עד 30 בדצמבר 2011.
אלכס מילר: חבר הכנסת אורלב, זה בסדר, אנחנו יכולים לעשות את התיקונים האלה אם הממשלה מסכימה.
מירב ישראלי: השאלה אם הם מסכימים, השרים.
אלכס מילר: אם השרים מסכימים אין בעיה לעשות תיקונים בתקנות.
אלכס מילר: השרים מסכימים?
זבולון אורלב: אם תהיה בקשה של השרים.
שולמית גרי: אני שוחחתי גם עם עדנה הראל בהיבט של משרד המשפטים וגם עם ירון שהוא מבחינתנו נציג של משרד האוצר והסברתי לו את הקשיים שיש לנו ביישום הנושא הספציפי הזה.
שולמית גרי: אנחנו בתוך דיני המכרזים חזק.
שולמית גרי: הקמנו ענפים של מכרזים והדברים מתקדמים באופן יפה.
שולמית גרי: יחד עם זאת, בכל זאת, אנחנו חדשים לעולם הזה, זה עדיין לא חלק מהדין הארגוני של המוסדות.
אלכס מילר: השאלה למשרד החינוך ולמשרד האוצר, האם אתם מסכימים לבקשה.
מירב ישראלי: ואם אתם יודעים שזה מקובל על השרים.
זבולון אורלב: השרים בסוף צריכים לחתום.
מירב ישראלי: הם צריכים לחתום על זה.
ירון גולן: הבקשה הזאת הגיעה אלי טלפונית לראשונה אתמול, זאת אומרת זו פעם ראשונה.
ירון גולן: כמובן שלא הספקתי ---
מירב ישראלי: אתם צריכים לחזור אלינו עם תשובת השרים.
אלכס מילר: אני אתן לכם שבוע למצות את העניין הזה בשביל לא לסגור ואחר כך להביא לנו מתוקן.
אלכס מילר: בעיקרון, אין לנו שום בעיה במידה ושני שרים מסכימים להכניס את זה לנוסח של התקנות, ותמצו את הדיון.
אלכס מילר: אם השרים יודיעו לנו על כך שהם לא מסכימים אנחנו נעלה שוב את התקנות וחברי הכנסת ישקלו אם לתמוך או לא.
אלכס מילר: אבל אם יהיה פה איזה שהוא שינוי, אז אנחנו מעדיפים לעשות את זה עכשיו ולא לעשות עוד סיבוב אחר כך.
מירב ישראלי: ושגם תביאו לנו את זה רשמית מטעם השרים, שנדע שאכן זה ---
זבולון אורלב: כן, צריכה להיות בקשה חתומה על ידי השרים.
מירב ישראלי: בקשה חתומה חדשה.
ירון גולן: אני רוצה לציין פה משהו אחד.
ירון גולן: החשיבות של התקנות האלה זה בעצם ---
מירב ישראלי: זה צריך להיות מקובל על השרים.
אלכס מילר: אם זה מקובל אז לא צריך בקשות חתומות.
ירון גולן: החשש שלנו, אני כבר עכשיו אגיד את זה, בלהאריך את זה בעוד שנה, זה שזה סוג של פרויקט שצריך להקים אותו וכבר ניתנה דחייה.
ירון גולן: זאת אומרת דה-פקטו הייתה דחייה ואם לא יתחילו אותו הוא גם לא ייעשה.
ירון גולן: זאת אומרת גם הממשלה ---
מירב ישראלי: כן, אבל אם אתם יודעים מראש שאין סיכוי שהם יעמדו בזה עד דצמבר, חבל להעמיד אותם במרחק של הפרה.
ירון גולן: לא, לא, לא, עד דצמבר אנחנו מסכימים ואנחנו כבר דיברנו אתמול שלפחות משרד האוצר, אני עוד לא הספקתי לדבר עם נציגים ממשרד החינוך.
ירון גולן: יש לנו הסכמה מלפני שעברנו את השרים להגיע לעוד חצי שנה.
אלכס מילר: בסדר, אז תגיעו להסכמה כמה זמן - שנה?
אלכס מילר: חצי שנה?
אלכס מילר: תגיעו להסכמה.
שולמית גרי: אני רק אומרת, אלף חצי שנה אני רוצה להיות ריאלית, אני לא רוצה לבוא לוועדה הזאת עוד פעם בעוד חצי שנה ולהגיד.
שולמית גרי: אנחנו חושבים ששנה זה פרק זמן ריאלי להגיע לזה.
שולמית גרי: אני רק רוצה להגיד שהמדינה גם קיבלה שתי דחיות והמדינה הייתה בדיני המכרזים של שנתיים בסך הכל.
שולמית גרי: אנחנו קיבלנו דחייה של שנה.
שולמית גרי: אנחנו התחלנו את נושא המכרזים מחדש.
מירב ישראלי: בסדר, זה סיכום שלהם.
אלכס מילר: בסדר, אני גם בשם הוועדה רוצה לפנות לשני השרים שיעשו פה שיקול נוסף מול המצב הריאלי, שלא יהיה לנו פה מצב שבעוד, לא יודע, כמה חודשים, תבואו לכאן עם עוד איזה שהן תקנות, המלצות, ותחליטו.
אלכס מילר: שבוע מספיק לכם?
אלכס מילר: דברו.
אלכס מילר: בעוד שבועיים דיון נוסף.
שולמית גרי: תודה רבה.
אלכס מילר: מה אתם צריכים?
קריאה: יש להם הכול.
אלכס מילר: טוב, אז ראשית, הודות לששי אנחנו נמצאים כאן.
אלכס מילר: הוא התעקש לפני כמה שבועות דחינו.
אלכס מילר: הוא התעקש, התעקש ובסוף הגענו.
אלכס מילר: מבחינתנו שוב, אנחנו רואים באמת כאן חינוך לתפארת וזה חשוב.
אלכס מילר: אנחנו מסתובבים הרבה.
אלכס מילר: אנחנו שומעים המון מכל מיני חלקי הארץ על בעיות שונות, ובסופו של דבר אסור לשכוח שכולנו כאן נמצאים במערכת לא פשוטה.
אלכס מילר: לפתח פה משהו ולתקן בעצם מצב שהוא מצב של שנים רבות של קיצוצים אדירים במערכת החינוך והיום סוף סוף אנחנו רואים לפחות מגמה שיש השקעה ויש מדיניות של עליה והשקעה בכל הנושא של החינוך.
אלכס מילר: אני מקווה מאוד שבאמת תצליחו להמשיך בדרככם ותגיעו להישגים ומבחינתנו מה שאתם צריכים ומה שכמובן אנחנו יכולים לסייע, אנחנו נשמח.
אלכס מילר: צריך להיות בקשר ואנחנו כאן היום ונמשיך להיות.
דרור ללוש: בארוחת הצהריים, בסיכום, אנחנו מעלים את נושא ההסעות כבעיה קשה מאוד של כל המועצה.
יעל אורן: אבל גם תעלו את העניין, אם נגעת בבעיות, בית הספר הזה, להבדיל מבתי ספר אחרים שראיתם, זה בית ספר של היישוב.
יעל אורן: זה לא בית ספר שמקבל תלמידים מעוד מקומות ומבחינה דמוגרפית אנחנו רואים איזה שהיא מגמה של צמצום.
יעל אורן: בית הספר הוא דל בשעות.
יעל אורן: מבחינת מה שהוא יכול לעשות בתוך בית הספר, כל שנה מצטמצמים התקנים ומצטמצמות השעות, ומצד שני הוא חייב לתת מענה לגן נר.
יעל אורן: זה משהו שגם צריך לתת עליו את הדעת, מה עושים עם בית ספר שהולך וקטן.
אלכס מילר: יכול להיות שכדאי לבדוק, וכאן את, גבירתי ממשרד החינוך, שיכולה להמליץ, יכול להיות שיש פיילוטים ופרויקטים שמשרד החינוך - - -
יעל אורן: של פתיחת אזורי רישום.
אלכס מילר: לא רק פתיחת אזורי רישום.
אלכס מילר: פתיחת אזורי רישום, זאת אומרת היה פיילוט שהוא פנימי בתוך הערים, לא חיצוני, אבל אני מתכוון לפיילוטים שהם פיילוטים תקציביים שמשרד החינוך מריץ אותם בכל מיני בתי ספר.
אלכס מילר: אני יודע שיש פיילוט של תוספות שעות.
אלכס מילר: עכשיו עשינו ישיבה על לימודי נגינה.
אלכס מילר: יש 30 יישובים שנמצאים ומשרד החינוך נתן להם בנוסף ללימודי מוסיקה, עוד שעות הוראה בכלי נגינה.
אלכס מילר: יש פרויקטים שקשורים לנושאים הטכנולוגיים, מחשבים.
אלכס מילר: יש המון.
אלכס מילר: משרד החינוך יודע לעשות דברים, כל מיני פיילוטים.
אלכס מילר: אם אתם באמת מכירים דברים שמעניין אתכם, שאתם יודעים שמשרד החינוך מריץ, תבואו ותגידו, יכול להיות שאנחנו נוכל לדאוג לכך שאתם תהיו חלק ממשהו שמעניין אתכם.
אלכס מילר: מבחינתנו חשוב שתמשיכו.
אלכס מילר: אנחנו מכירים את הבעיה, הבעיה, דרך אגב לא רק אצלכם.
אלכס מילר: אני בעצמי גר ביישוב, שגם שם יש בעיה מאוד קשה בכל העניין של הצעירים.
אלכס מילר: אנחנו מתרוקנים משנה לשנה וזה תופעה שאכן קיימת ובשביל זה צריך להשקיע.
אלכס מילר: גם יש תופעות של בריחה של התלמידים לכל מיני בתי ספר אחרים בגלל שיש בעיות כאלה ואחרות.
אלכס מילר: יש בעיות שונות בכל עיר ועיר, בריחה מסיבות שונות.
אלכס מילר: יש צמצום של זוגות צעירים.
אלכס מילר: בכל עניין ועניין צריך לטפל ואסור להזניח.
אלכס מילר: אם מבחינתנו אנחנו יודעים לבוא לתת לכם כלים שלא רק ישאירו כאן את הצעירים, אלא גם למצוא מקומות אחרים, זה יכול להיות משהו שנחמד, אבל אנחנו צריכים פה את העזרה שלכם שאתם תבואו ותצביעו על הנושאים שמעניינים אתכם.
אלכס מילר: שיהיה לכם בהצלחה.
דורון ללוש: תודה רבה.
דורון ללוש: סיפרתי לכם בפגישה הראשונה בתיכון שהמועצה מאוד מאוד מורכבת.
דורון ללוש: יש בה אוכלוסיות שונות ומגוונות.
דורון ללוש: זה מאוד משפיע על הישגי הבגרות אצלנו.
דורון ללוש: יש בתי ספר עם 80 אחוזי בגרות, אבל יש לנו גם אוכלוסיה שלא נמצאת במסגרת.
דורון ללוש: יש אוכלוסיה שקשורה בדרך כזו או אחרת לג'נין, של הורים שהגיעו מג'נין, התחתנו פה והילדים כאן לא נמצאים במסגרות.
דורון ללוש: אנחנו מבקשים להיכלל בתכנית השר, בתכנית שלכם בעניין של קידום הישגי בגרות.
דורון ללוש: ממה שאני יודע, שאף מועצה אזורית לא נמצאת ברשימה.
דורון ללוש: אם רוצים להכניס כאיזון, כפיילוט מועצה אזורית אחת, אני חושב שראוי שהגלבוע תהיה, גם בגלל הרכב האוכלוסיה המאוד משמעותי שלה וגם בגלל ההישגים הנמוכים בבגרות, למרות המאמץ הגדול שאנחנו עושים, אנחנו נתקלים באוכלוסיה שפשוט לא ניגשת למבחנים האלה.
דורון ללוש: אני עובר לנושא השני, נושא של הסעות.
דורון ללוש: משרד החינוך מחייב אותנו, את כל המקצועות להכניס בתוך מערך השיעורים.
דורון ללוש: זה אומר שאם ילד בכיתה א' היה 29 שעות, היום הוא לומד 31 שעות.
דורון ללוש: ילד בכיתה ג' למד 30 שעות, הוא לומד 32 שעות, וזה מחייב אותנו להסעה נוספת.
דורון ללוש: זה לא דומה לעיר שאוטובוס יורד מקצה אחד של העיר לקצה השני והילדים באים לתחנות המרכזיות.
דורון ללוש: כאן כל אוטובוס צריך לנסוע קילומטרים.
דורון ללוש: אם אני אתן דוגמא קטנה, ביישוב מולדת ילדים שלומדים בעמק חרוד, בבית ספר שהיינו ביסודי, אנחנו צריכים להסיע פעם אחת בבוקר ופעמיים בצהריים והעלות היא עלות ענקית.
דורון ללוש: מדובר כ-250 אלף שקל לשנה שאני אומר לכם, כל מי שאני פונה אליו אומר, זה בעיה של המועצות האזוריות.
דורון ללוש: אתם צריכים לעשות את המלחמה.
דורון ללוש: מדובר בתוספת שהמועצה משקיעה בהסעות בעקבות החלטת משרד החינוך.
משה קאשי: יש תלמידים שמסיימים בשעה 15:00.
דורון ללוש: עד היום לא חייבו אותנו.
דורון ללוש: עד היום יכולנו לשחק במשחק השעות.
דורון ללוש: הכיתות הגבוהות, ד'-ה' והכיתות הנמוכות א'-ג' גמרו באותה שעה, ואז ילדי מולדת חזרו יחד.
דורון ללוש: היום אני צריך להסיע אותם פעמיים בגלל החלטת משרד החינוך.
דורון ללוש: דבר אחרון, אנחנו עושים כאן חידון שהוא חידון מיוחד במינו, שלוש דתות: תנ"ך, קוראן, ברית החדשה.
דורון ללוש: החידון הזה מגלה התעניינות בכל הארץ.
דורון ללוש: בוותיקן שואלים עליו ואנחנו רוצים לעשות אותו ב-8 בנובמבר בשנה הבאה.
דורון ללוש: כמובן שאנחנו נזמין אתכם ואותך כאורח כבוד של העניין, אבל מה שחשוב לנו, זה להבהיר שזה חידון שעל הרבה מאוד גורמים במדינה הוא הפתעה גדולה והם לא יודעים איפה לסווג אותו.
דורון ללוש: זה לא חידון תנ"ך, זה לא חידון ארץ ישראל, זה לא חידון מורשת ואז אנחנו גם לא מקבלים תקציב עליו.
דורון ללוש: אנחנו רוצים שוועדת החינוך של הכנסת תוביל אותו כפיילוט.
דורון ללוש: אנחנו מוכנים שזה יהיה בחסותכם, בפירוש בחסות הוועדה, לחידון תנ"ך, קוראן, ברית חדשה וכל העולם ידבר על החידון הזה, של אהבת אדם, אהבת הטבע.
דורון ללוש: אנחנו לוקחים את הנושאים המרכזיים והמאחדים בתוך הקוראן, ברית חדשה ותנ"ך.
יהודית גידלי: זה למבוגרים?
דורון ללוש: לכיתות ט'.
דורון ללוש: מגיעים אנשים מכל העולם.
דורון ללוש: יש לנו כבר קשרים בגרמניה, קשרים בארצות הברית, קשרים בצרפת, בספרד, בירדן וברשות.
יהודית גידלי: אתה מדבר על משהו כמו חידון התנ"ך לנוער, אבל חידון שלושת הדתות?
רמי אלהרר: כן, אבל הוא מעורב גם.
רמי אלהרר: זה לא שמוסלמים לבד.
דורון ללוש: בדיוק.
דורון ללוש: השנה הוא יהיה אישי וכל אחד יצטרך לדעת על שלושת הדתות.
דורון ללוש: אנחנו עושים את זה יחד עם מט"ח, שמשרד החינוך מכיר בה ואנחנו רוצים הכרה יותר גדולה.
אלכס מילר: בסדר, תודה רבה.
אלכס מילר: רבותיי, לסיכום, קודם כל תודה לסיור.
אלכס מילר: באמת זה היה סיור מרתק.
אלכס מילר: ראינו כאן סוגיות שונות של מערכות שאתם מפעילים.
אלכס מילר: תודה לכל מי שלקח חלק בארגון של העניין הזה.
אלכס מילר: באמת, אורט עושה כאן עבודה נפלאה ואנחנו מאחלים לכם בהצלחה, ושוב, היחסים שלנו, גם של ועדת החינוך באופן כללי עם אורט ישראל, הם יחסים מעולים ואין לי שום ספק שאם אנחנו לוקחים דוגמאות של רשתות שבאמת הצליחו לא רק בארץ אלא בכלל בכל העולם, אורט זה בעצם דוגמא למופת.
אלכס מילר: בעניין של אותן הבקשות, אני מציע שתעבירו לנו את זה כל בקשה בנפרד.
אלכס מילר: אני מבקש שתעבירו לי את כל אותם שלושה דברים שאתם בעצם מבקשים סיוע בהם.
אלכס מילר: תעבירו את זה בבקשה נפרדת, כל דבר ודבר עם הפירוט, מה, איך, מי ומתי.
אלכס מילר: אנחנו נעביר את זה למשרד החינוך.
אלכס מילר: אני אדבר עם השר ונראה מה אפשר לעשות ובאיזו דרך.
אלכס מילר: אנחנו כרגע פותחים שנת תקציב שהיא בעצם אושרה לפני שנה.
אלכס מילר: אנחנו עובדים לפי שיטת תקציב דו שנתי, זאת אומרת שינויים בתקציב לא יכולים להיות דרמטיים, אבל יש אפשרות שבעצם כמו שציינתי כפיילוטים, כאיזה שהיא מערכת נושא אפשר יהיה לעשות תזוזה כזו או אחרת בתוך המערכת.
אלכס מילר: אנחנו גם נראה מה אפשר לעשות בתקציב הבא, שנת התקציב ב-2012 שאנחנו נאשר אותו.
אלכס מילר: לא יודע מה תהיה התוצאה של הערכת הפוליטית, אם אנחנו נהיה עדיין כממשלה כמו שעכשיו.
אלכס מילר: אתם יודעים, אנחנו חיים במדינה שאנחנו קמים בבוקר ולא יודעים מה יקרה בערב, אז כמובן הכול כפוף למה שהולך להיות בשנה-שנתיים הקרובות, אבל אין ספק שבדוגמא שאתם כאן נותנים, משרד החינוך צריך לנצל את זה ולקחת את זה לחבק ולצאת קדימה.
אלכס מילר: בקשר לחידון אותו דבר.
אלכס מילר: אם אתם באתם ובניתם כאן איזה שהיא יוזמה, אז היוזמה היא מבורכת.
אלכס מילר: צריך לראות איך אנחנו לוקחים את משרד החינוך ומכניסים אותו לפעילות הזו.
אלכס מילר: אני יודע שזה חשוב להם.
אלכס מילר: הם מתעסקים המון בנושאים הקשורים לדו-קיום.
אלכס מילר: הם מתעסקים בקידום מערכת החינוך גם במגזר המיעוטים, ואני חושב שדווקא הנושאים האלה יכולים לתרום, וכל תוספת לעניין הזה היא בעצם דוחפת תלמידים קדימה, אם זה תלמידים שנכנסים לעולם הטכנולוגי כמו שראינו באורט, אם זה תלמידים שנכנסים לעולם העיוני יותר, אם זה קשור לחינוך, לשפה וכמובן שכל תלמיד בסופו של דבר, אם הוא מצליח למצוא משבצת שמתאימה לו, הוא יכול כך גם להצליח.
אלכס מילר: אם אנחנו ממשיכים להתעלם ולעצום עיניים ולדחוף אותם לפינה, אז כמובן שהצלחה לא תהיה ואנחנו נחכה כל שנה לאיזו הפתעה, שכמובן הפתעה לא טובה היא ללא השקעה.
אלכס מילר: אז מבחינתי, כמו שפתחתי, הסידור הזה היה חשוב.
אלכס מילר: שוב, ששי, תודה לך על כך שבאמת התעקשת.
אלכס מילר: אנחנו ראינו כאן דברים מאוד מעניינים.
אלכס מילר: ניקח את הפרוטוקול, נראה באמת באיזה דברים התמקדתם.
אלכס מילר: אני גם הזמנתי איזה מחקר שיבדוק לנו את ההישגים ביישובים שהם יישובים מעורבים למול יישובים שהם יישובים בודדים במגזר הערבי.
אלכס מילר: אני חושב שברגע שבאמת יש פה השקעה שהיא השקעה כפולה, זה מביא לתוצאה חסרת תקדים ובכך כמובן שבסופו של דבר אנחנו רואים מטרה, כולנו אותה מטרה, שזה צמחיה של מדינת ישראל וזה יכול לבוא רק מחינוך ומחינוך טוב, ובשביל זה צריך כמובן לעשות את זה בצורה מסודרת.
אלכס מילר: אז נקבל מכם את הבקשות ונעביר את זה לשר החינוך, נשב איתו ונראה מה אפשר לעשות.
אלכס מילר: כמובן כמו שאמרתי, הדלת שלנו פתוחה.
אלכס מילר: אתם מוזמנים לפנות בנושאים שונים וגם אם זה לא קשור לוועדת החינוך.
אלכס מילר: בוקר טוב, ממשיכים עם סדר היום.
אלכס מילר: היום, תאריך 30.11.2011, ד' בכסלו תשע"ב, הנושא הוא הכוונה להעביר את הטלוויזיה החינוכית ל, פרוטוקול 506.
אלכס מילר: רבותי, קיבלתי פניות מחברי כנסת, וכיוון שכבר נקבעה ישיבה השבוע ביקשתי מהם לא לעשות את זה בדרך של דיון מהיר, כי הישיבה, כאמור, כבר נקבעה.
אלכס מילר: אנחנו חיים בעולם של שמועות והלואי והיינו עושים את זה בצורה יותר מסודרת, כאשר החלטה מתקבלת עם דיון מסודר, אבל, כאשר יש שמועות כאלו ואחרות אז אין ספק שגם הכנסת מגיבה ומגיבה מהר.
אלכס מילר: מבחינתנו מה שחשוב לשמוע הוא איפה דברים עומדים היום.
אלכס מילר: כולנו, זה לא סוד, כל חברי הכנסת שנמצאים כאן, הם חברי כנסת שיש להם וותק לא קטן כאן במשכן, או שיש להם נסיון אישי בכל מה שקשור לרשות השידור ולטלוויזיה החינוכית וכל אחד מכיר את המצב הלא פשוט של רשות השידור.
אלכס מילר: לדעתי, אני חושב שזו גם דעתם של חברי הכנסת הנמצאים כאן, אותם שמונים מליון שהחינוכית כרגע מתוקצבת בהם על ידי משרד החינוך לא ישפרו את המצב של רשות השידור ואני חושב שדווקא היום, כאשר ועדת החינוך וועדת הכלכלה, כוועדה משותפת, מתעסקות ברפורמה שתקועה תקופה לא קצרה של רשות השידור בגלל ענין המימון של הרפורמה, זה לא הזמן לעשות איזשהו שינויים בגוף אחר שיבוא ויכניס גם את הגוף השני למשבר כמו זה שהרשות נמצאת בו.
אלכס מילר: מה שחשוב היום, זה קודם כל לקבל הבהרות.
אלכס מילר: אני חושב שהטלוויזיה החינוכית עושה את העבודה שהמחוקק והממשלה הטילו עליה, זאת אומרת זה ה"צינור" שהוא "צינור" מאד חשוב לילדי ישראל מבחינת קבלת ערכי חינוך ואנחנו חייבים לנצל, במיוחד היום, כאשר אחרי משבר עמוק בשנים האחרונות, של קיצוץ בתקציב, מערכת החינוך סוף סוף התחילה להתרומם מבחינת ההישגים ומבחינת כל אותן התכניות שמופעלות, אז דווקא הטלוויזיה כאן, בשבועות הקרובים אנחנו נעסוק גם בנושא של רדיו חינוכי, שגם נותן מענה מאד משמעותי של תכני חינוך לילדי ישראל, אם יש צורך לחזק - - -
נחמן שי: איזה רדיו חינוכי?
יוני בן מנחם: רדיו 6.
נחמן שי: האם זה עולה לך כסף?
יוני בן מנחם: לא, זו בעיקר הכוונה מקצועית שלנו.
אלכס מילר: אני חושב, שכל תזוזה וכל שמועה שיוצאת בתוך התחום הזה, גורמת לנזקים כאלה ואחרים ברמה האישית של האנשים שעוסקים בתחום הזה.
אלכס מילר: כאשר יוצאת איזושהי שמועה מן הסוג הזה, אז כל מי שעובד בתוך המערכות האלו מתחיל לחשוש למקום עבודתו, מתחיל לשאול שאלות, המוטיבציה יורדת, היוזמות מתחילות להיות פחות רלבנטיות ודווקא בענין הזה אפשר לעשות את זה בצורה מסודרת.
אלכס מילר: אם יש כוונה ודרך אגב, אני גם אמרתי את זה בעבר, שהאולפנים, למשל, גם של רשות השידור וגם של החינוכית, נמצאים במקומות מאד יקרים בתל אביב ועל זה אפשר לדון, אפשר לבוא ולאחד אותם מבחינת המיקום של האולפנים.
אלכס מילר: אפשר לחשוב להזיז את אותם האולפנים למקומות שהם זולים יותר מבחינת המדינה, המקומות שכרגע נמצאת, למשל, רשות השידור בקריה, יכול להיות שהנכס שם יכול להיות חלק מן ההצלה של הרשות בהיבט של מכירה או השכרה אבל זה כבר דיון אחר, גם בהיבט הנכסים וגם בהיבט הניהול שניתן לעשות עליו בדיקה מקיפה אבל אין שום קשר לאיחוד בין שתי הרשתות.
אלכס מילר: הייתי מציע והייתי חושב שאותן התכניות שנמצאות ברשות השידור, שעוסקות בנושא של החינוך, יכולות להיות משותפות עם החינוכית כי כשאנחנו באים ויורים לכל הכיוונים אז התוצאה היא יותר קטנה ממה שאפשר היה להשיג מבחינת הרציונאל והישג.
אלכס מילר: אעבור אל חברי הכנסת שביקשו זכות דיבור ואתן גם למנכ"לית משרד החינוך.
יואל חסון: יושב הראש, יש לי איזו הצעה לסדר, אולי עדיף קודם לשמוע קודם את המנכ"לית ולא אותנו קודם.
אלכס מילר: חבר הכנסת יואל חסון, הקשב, אנחנו עובדים בצורה כזו ויש אנשים שפנו אלי עם בקשה לזכות דיבור.
אלכס מילר: ביקשתי מאותם חברי כנסת לא להגיש בקשה לדיון מהיר.
אלכס מילר: אדוני, כיושב ראש ועדה לשעבר יודע שאם זה היה מגיע בדיון מהיר אז כמובן שחברי הכנסת היו פותחים את הדיון הזה, אנחנו עובדים בצורה של שיתוף פעולה וזו הדרך.
אלכס מילר: כל אחד בקצרה יתייחס לנושא ורק חשוב לי להבין אם משרד ראש הממשלה נמצא כאן.
נחמן שי: הוא לא אחראי על הטלוויזיה החינוכית.
נחמן שי: האחריות המיניסטריאלית היא של שר החינוך.
אלכס מילר: מבחינתי רק היה לי חשוב לדעת שכל מי שמקבל זכות דיבור הם הגופים הרלבנטים לנושא.
אלכס מילר: הענין, כשמועה, יצא מכיוון משרד רוה"מ והיה לי חשוב להבין אם יש פה מישהו שיכול לבוא ולהזים או לבטל את השמועה.
אלכס מילר: מבחינת משרד החינוך יש לנו את סדר העבודה שלהם שלפיו הם עובדים ואני לא חושב שהם אחראים על הענין הזה.
נחמן שי: חבר הכנסת זבולון אורלב יהיה ראשון.
זבולון אורלב: אני קודם כל מודה לך אדוני יושב הראש, שגם בלי לבקש את הדיון המהיר החלטת לקיים את הדיון הזה ואני רוצה לברך אותך על כך.
זבולון אורלב: זו תגובה נכונה של יושב ראש ועדה בנושא כל כך חשוב.
זבולון אורלב: נקודת המוצא שלי היא נקודת המוצא של חשיבות השידור הציבורי.
זבולון אורלב: נקודת המוצא שלי היא לשמור מכל משמר על ערוצי השידור שהם שידור ציבורי.
זבולון אורלב: אני לא רואה אותנו כחברה דמוקרטית, פתוחה וראויה בלי שאנחנו מקיימים שידור ציבורי ראוי ולכן, אני תמיד השתייכתי לשדולה שבזמנו היתה בראשותו של חה"כ לשעבר חיים אורון, שהגנה על רשות השדור - - -
שלמה מולה: ורק בתנאי אחד שלא תשלוט בה פוליטיזציה.
זבולון אורלב: אני מסכים אתך ויש גם הצעת חוק שאני חתום עליה יחד עם חבר הכנסת נחמן שי.
זבולון אורלב: דעותיי ידועות בדבר הזה ואני מנצל את ההזדמנות למחות על כך שלא מטפלים בכך שהאגרה לא תופחת החל מינואר כיוון שמדפי מלאים בקלסרים של תכניות הפריים ואם - - -
אלכס מילר: האם יש מישהו מרשות השידור?
זבולון אורלב: יוני בן מנחם נמצא כאן ואני מכבד אותו על שהגיע לכאן.
זבולון אורלב: שלושים תכניות הבראה ושום דבר לא התבצע וגם תכנית ההבראה שהכנסת החלטה עליה לאחרונה אני עדיין לא רואה שהיא מתבצעת, כי תמיד הכל נתקע באחת המגירות באגף התקציבים באוצר, שם מתחיל הכל ושם נגמר הכל אז אני מנצל לכך גם את ההזדמנות הזו.
זבולון אורלב: לצערי, הסאגה הזו, שבה כל פעם מישהו מעלה את ההצעה ההזויה הזו לבטל את הטלוויזיה החינוכית חוזרת על עצמה.
זבולון אורלב: בדרך כלל זה היה, שוב, במגירות של משרד האוצר עם חוקי ההסדרים למיניהם, נדמה לי שלפני שנתיים היתה הפעם האחרונה והכנסת תמיד אמרה את דברה: אתם לא תפגעו בטלוויזיה החינוכית.
זבולון אורלב: לא שהמצב הנוכחי, שהיא יחידת סמך, הוא רצוי בעיני ואני אחדש לך, חבר הכנסת אלכס מילר, שאתה חתום יחד אתי כיוזם על הצעת חוק יחד עם רוחמה אברהם בלילא, ציון פיניאן, רונית תירוש, חיים אורון, יואל חסון, זאב בילסקי, איתן כבל, ג'מאל זחאלקה, ניצן הורוביץ, ראלב מג'אדלה, טלב אלסאנע, יולי תמיר ויעקב אדרי וזו הצעת חוק, לפיה דעתם לא נוחה מן המצב הנוכחי שהיא יחידת סמך.
זבולון אורלב: הצענו אותה כחברה ממשלתית, או כחברה לתועלת הציבור ובלבד שתהיה עצמאית, שיהיו עליה גופי פיקוח והיא תהיה כמו כל גוף שידורי, שיש לו איזשהו מנגנון עם מבקר פנימי ויועץ לשוני ופיקוח תקציבי, כל הדברים הנכונים שכתבה האגודה לזכות הציבור לדעת.
זבולון אורלב: אבל מה, מכאן ועד לבוא ולהרוס מפעל חינוכי שאין לו ערוך, אנשים מגלים בורות בכך שהם לא מבינים שהטלוויזיה החינוכית היא חלק מהותי ממערכת החינוך, כמו שלא יעלה על הדעת לקחת את אגף תכניות הלימודים במשרד החינוך ולהגיד: רגע, תכניות הן תכנון, תכנון יש גם במשרד הפנים, המועצה לתכנון ארצי אז נעביר את זה למשרד הפנים והרי מה זה שייך?
זבולון אורלב: לטלוויזיה החינוכית יש מטרות משלה, הרחבת תחומי הדעת, הנחלת ערכים והיא חלק בלתי נפרד.
זבולון אורלב: אני לא יודע איך זה היום אבל כשהייתי מנכ"ל משרד החינוך אז מנכ"ל הטלוויזיה החינוכית היה חלק מהנהלת משרד החינוך, שותף מלא לכל הדיונים החינוכיים, הרי הוא חלק מן ההוצאה לפועל של כל הביצוע של התכניות החינוכיות אז תמיד נטפלים לשתים שלש תכניות אקטואליה שאפשר לקיים עליהן דיון ואני לא אומר שלא אבל, רבותי, לא שתיים או שלש תכניות אקטואליה הן ביסוד הענין ואפשר לקיים דיון בשאלה האם הטלוויזיה החינוכית ממלאת את יעדיה אבל, אי אפשר לקחת את הדבר הזה ולבטל אותו, מה עוד, שרוצים להעביר אותה לרשות השידור.
זבולון אורלב: פתחתי את דברי ואמרתי, רשות השידור, לצערי העמוק, אם מישהו רוצה שידור ציבורי איתן, הוא גוף חולה מבחינה כלכלית, הוא גוף מאוד בעייתי שתכנית ההבראה שלו טרם נתממשה.
זבולון אורלב: לקחת טלוויזיה חינוכית ולהעמיס אותה עכשיו על רשות השידור, לדעתי זו טעות.
זבולון אורלב: גם אם רשות השידור היתה איתנה, מבחינה מקצועית ומבחינה כלכלית, אני חושב שזו שגיאה גדולה מאד.
זבולון אורלב: ל יש מטרות שלה והמטרות האלו חשובות, אם אתה תכניס את הטלוויזיה החינוכית היא תיכנס לסוף התור כי קודם יש את "מבט" ואחרי זה יש את "מבט שני" ובצדק, ואחר כך יש תכניות דוקומנטריות ויש כל מיני דברים אחרים, אנחנו לא רוצים להוריד את החינוך מראש סדר העדיפויות והטלוויזיה החינוכית צריכה להיות בראש סדר העדיפויות כטלוויזיה חינוכית ולא להיות אחרונה או אמצעית בתור של איזה גוף שידור אחר.
זבולון אורלב: לכן, אדוני יושב הראש, אני מאד הצטערתי שמתעכב המינוי.
זבולון אורלב: אינני מכיר את המנכ"ל שוועדת האיתור החליטה למנות, אני גם סבור שלממשלה יש סמכות מלאה להחליט אם לקבל את ההצעה או לא ואחרת, אם הממשלה היא רק חותמת גומי אז לשם מה צריך להביא את זה לממשלה?
זבולון אורלב: יש סמכות מלאה ואם מישהו בממשלה חושב שהמינוי לא ראוי ואין לי שום מושג אבל 'חזקה' עליו שכן.
זבולון אורלב: אני מכיר היטב את שר החינוך וגם את המנכ"לית ואני חושב שהם פעלו בדרך מנהלית תקינה.
זבולון אורלב: הממשלה היא שמינתה את ועדת האיתור ושוב, מבלי שאני משמיע מילה בעדו או נגדו כי אינני מכיר אותו אבל, לפגוע בטלוויזיה החינוכית היא פגיעה אנושה במערכת החינוך, היא פגיעה אנושה בתלמידים, היא פגיעה אנושה בכל התהליכים החינוכיים ולכן, אני מציע אדוני יושב הראש, שהועדה תתן גיבוי מוחלט לשר החינוך ולמנכ"לית על מנת שהטלוויזיה החינוכית תישאר בעצמאותה ויחד עם זאת, אני מייעץ לאדוני לקרוא לממשלה לעזור לנו להעביר את החוק על מנת להבטיח את העצמאות, יחד עם זה שהיא תיהפך לגוף שידור כמו כל גוף שידור שיש לו מוסדות ופיקוח ואת כל הדברים האחרים.
נחמן שי: אני מודה לך על קיום הפגישה, אני שמח שאתה "יירטת את הבקשות שלנו באויר" והחלטת לבצע את המפגש הזה בלי צורך בבקשה לדיון דחוף וזה בעצם עונה לבעיה והיא שחייבים להתכנס בדחיפות ולחסום את הרעיון הנואל הזה של לשכת ראש הממשלה ושל ראש הממשלה, שכוונתו גם למנוע את בחירתו של אלדד קובלנץ כמנכ"ל או מנהל הטלוויזיה החינוכית וגם בהזדמנות זו, שמישהו בסביבה מת אז אפשר עוד לעשות מספר שינויים דחופים כמו למשל סגירתה של הטלוויזיה החינוכית ומיזוגה עם רשות השידור.
נחמן שי: מדובר בשני גופים שנמצאים עכשיו במצב של חולי, שניהם חולים, יוני יכול לספר לנו על הקשיים של רשות השידור, אני מיד אומר מספר מלים על זה, והטלוויזיה החינוכית, אנחנו יודעים שהיא כבר הרבה זמן מחפשת את מקומה ועושה הגדרות לתפקידה וזה מתייחס להרבה הרבה שנים אֲחור ולא נלאה את הפורום הזה.
נחמן שי: אין טעם לשקם גוף אחד שהוא חיוני ו"להלביש" אותו על צרותיו של גוף אחר.
נחמן שי: אני מייחל, ש תיחלץ מן המצוקה שלה והיא לא צריכה עכשיו לקחת על גבה את הטלוויזיה החינוכית.
נחמן שי: הוא צריך לפטר שבע מאות או שמונה מאות עובדים וסוף סוף הוא יקבל את הכסף ויוכל לבצע את הרפורמה, מצד שני, בשיטת הדלת המסתובבת, ייכנסו עובדי הטלוויזיה החינוכית.
נחמן שי: איך הוא יודע לעשות את זה?
נחמן שי: יש מתקן לטלוויזיה החינוכית בתל אביב, הוא היה שמח לעבור מן הקריה והכל היה בסדר.
נחמן שי: הוא צריך עכשיו להוציא את הרפורמה ב וכולנו פה בבית הזה צריכים להתגייס ולעזור לו, גם לרפורמה וגם לאישור התקציב.
נחמן שי: אתם יודעים שתקציב מונח על שולחנו של שר האוצר והוא בכוונה לא מאשר אותו?
נחמן שי: הוא לא מאשר אותו, כדי שהוא יוכל לסחוט אותו בדרך כזו או אחרת.
יוני בן מנחם: תקציב 2011.
נחמן שי: כן, תקציב רשות השידור ואחר כך אומרים להם: אין לכם תקציב.
יוני בן מנחם: אנחנו כבר בסוף השנה וטרם אושר התקציב של השנה שחלפה.
נחמן שי: הם הגישו תקציב, בדקתי, הם הגישו.
נחמן שי: בתשובה לקריאת הביניים: אתה ניהלת משרדים גדולים.
נחמן שי: האם יכול להיות שגוף יתנהל משך תקופה ארוכה כל כך ללא תקציב מאושר?
נחמן שי: יפה, אז עכשיו תתוך כל זה רוצים להכניס את הטלוויזיה החינוכית.
נחמן שי: מישהו במשרד ראש הממשלה הוגה רעיונות והוא אומר: שמע, פה יש ככה, פה יש ככה, פה אולי נחבר, אולי נפריד.
נחמן שי: אין שום עבודת מטה, אין שום חשיבה רצינית, שום תכנון, זורקים את זה לאויר ואומרים - - -
יוני בן מנחם: נסיון רפואי, להכניס גוף בריא למיטה חולה ולראות מה יקרה.
נחמן שי: שניהם בעייתיים ובשניהם צריך לעשות שינוי ולשניהם הכנסת צריכה להתגייס ולסייע כי הם מהווים חוליות חשובות בשידור הציבורי במדינת ישראל.
נחמן שי: אם יש כוונה בקצה הדרך לבטל את הטלוויזיה החינוכית אז צריך להסביר מי לוקח את המטרות שלה ומי עושה את העבודה שלה כי עדיין יש מקום לגוף בעל מטרות חינוכיות.