GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שמעוני: שוב, אני לא בועדה ואת זה צריך להעלות לועדה, נציגי האוצר.
מאיר שמעוני: זה אומר שהמשרד אמור לתת חלק, השלטון המקומי חלק, כמובן המשרד זה האוצר, החינוך וכולי, על מנת להוריד את העלויות של ההשתתפות.
מירב ישראלי: כלומר ההורים לא יצטרכו להשתתף בכלל?
מאיר שמעוני: אני לא מכיר בכלל.
מירב ישראלי: ההסדרה המשפטית של הסוגיה.
אלכס מילר: כל תשלום שהמשרד מבקש מההורים, צריך להיות מאושר בועדת החינוך ואתם יודעים את זה.
מאיר שמעוני: ברור, לכן המשרד הולך למסד את זה.
אלכס מילר: אם אתם הולכים למסד את זה, אתם קובעים שזה חייב להיות חלק משעות הלימודים?
מאיר שמעוני: לימוד חובה.
אלכס מילר: מה קורה עכשו?
אלכס מילר: אנחנו נמצאים פה במצב אבסורדי, כי החוק קובע חד משמעי שכל שקל שמשרד מבקש מההורים, חייב להיות מאושר על ידי ועדת חינוך.
אלכס מילר: בנוסף לכך, ועדת החינוך נותנת מרחב פעילות על פי בקשת המשרד, בכל מה שקשור לתשלומים מרצון.
אלכס מילר: אם הסוגיה הזו מבחינת
אלכס מילר: כם היא תשלומים מרצון, היא לא צריכה להיות תחת כותרת של משרד החינוך אלא פר בית ספר בנפרד באישור של ועד ההורים, במנגנון שזה לא חובה.
אלכס מילר: צריך להיות מרחב פעילות כי אם אתם עושים את זה בשעות הלימודים, זה כביכול מכניס ילדים כאלו ואחרים למצב שהם חייבים ללכת לזה, אלא אם יש הסדר שהוא לדעתי יכול לפגוע בילד בצורה כזו או אחרת אם הוא לא משתתף יחד עם כל הכתה במפעל הזה.
אלכס מילר: כלומר, אם יש אישור, פטור או כל דבר אחר.
אלכס מילר: עכשו, אני מבקש מכם שבאותה ועדה תתייחסו למצב שאותם הילדים שיש להם, בוא נגיד ככה, שהם לוקחים שיעורי שחייה בלי שום קשר למשרד, אם ילד בכתה ה' לוקח שיעורי שחייה פעמיים בשבוע, אז אם זה יהיה לו תשלום, אז ברור שאם זה בתשלום חייב להיות מנגנון.
אלכס מילר: רבותי נציגי משרד החינוך, מבחינתי כרגע, אתם נמצאים במצב שהתשלום ודרישת תשלום היא מבחינתנו לא חוקית.
אלכס מילר: או שאתם צריכים להבהיר את הסוגיה הזו במסגרת של תשלומים מרצון, שיש מאתיים חמישים שקל שבעצם אנחנו נותנים ליסודי, וצריך לקחת בחשבון מתוך מאתיים חמישים שקל האלו, ועד הורים מוותר כרגע על חלק מהסכום הזה.
אלכס מילר: אם יש כרגע תוכניות לסכום, זה צריך להיות גם חלק מהודעה להורים בצורה מסודרת.
אלכס מילר: בשביל לא לסבך את המערכת ולמנוע מצבים של תביעות משפטיות כאלה ואחרות, כי זה יכול להגיע לכך בצורה זו או אחרת ואנחנו כבר מתחילים לקבל פידבקים, לאחר שניסינו להגיע כאן עם משרד החינוך למיצוי מקסימאלי של כל נושא תשלומי ההורים.
אלכס מילר: עלייה של שקל אחד בתשלומי הורים, גורמת למצב מאד אבסורדי.
אלכס מילר: בסך הכל בשנה גובים משהו כמו שבע מאות שמונים שקל, עליה של מאה חמישים שקל זה דבר מאד משמעותי.
אלכס מילר: אני מציע, כל עוד הנושא הזה לא הוסדר, לא לבצע גביה כי יש פה מהלך בעייתי מבחינתי.
אלכס מילר: אתם תעשו את הבדיקה הנדרשת יחד עם משרד האוצר, אני גם אומר לכם שאם ברצון המשרד לבוא ולהביא עדכון לתשלומי ההורים, אנחנו נעשה פה דיון מורחב שאיפה שתגיעו ותסבירו על חשיבות מפעל הלימודי שחייה, כמובן לכל המצב שמדינת ישראל נמצאת במקום שבסביבה יש הרבה מקומות רחצה וים, את החשיבות אני מבין.
אלכס מילר: אנחנו מדינת חוק ואנחנו צריכים לפעול לפי העניין הזה.
אלכס מילר: אנחנו נקפיא בינתיים את דרישת התשלום עד הודעת המשרד במנגנון ההסדר.
אלכס מילר: אני גם מציע, שתעבירו לכל המחוזות שלכם שלא תבוצע גבייה ואם יש גבייה נא להחזיר את הכסף להורים.
אלכס מילר: אם תהיה יוזמה מקומית לבית ספר כזה או אחר, להשתמש בתשלומים מרצון לטובת העניין הזה, לאחר שיעלו ויאשרו את זה במסגרת ועדי הורים, כמובן עם כל אותם הטפסים שצריכים להיות שההורים שיש להם בעיה בתשלום של המאה חמישים שקל, יהיה להם מנגנון המלגות, אתם מכירים את הנוהל, אתם בניתם אותו, אין לי שום בעיה איתו.
אלכס מילר: המשרד לא יכול להוציא דרישת תשלום מעבר למה שאישרה ועדת החינוך, אלא אם כן אתם מביאים לאישור ובאישור של חברי הכנסת.
אלכס מילר: ואנחנו נברך על כך.
אלכס מילר: אתם לוקחים את כל העניין הזה על עצמכם, לדעתי זה יהיה הפתרון הכי קל כי בסופו של דבר לא תהיה בעיה לעשות את זה בשעות הלימודים, אני לא בטוח שבכלל יהיו הורים שיסרבו אלא אולי מבחינות בריאותיות.
אלכס מילר: הנושא הזה הולך ומתרחב, בונים בריכות שחייה ולא מעט היום במדינת ישראל, אם היו מקומות שהנגישות לשם הייתה בעייתית, היום זה כבר יותר קל וכמובן שחייב להיות שיתוף פעולה מלא גם עם השלטון המקומי כי בסופו של דבר גם מצד שלהם חשוב, שילדים בגיל מסוים כולם מקבלים בעצם בסיס בשחייה ואם הצלחנו להציל נפש אחת, אז זה טוב.
אלכס מילר: אבל שוב, אסור לנו לעשות שם מהלך כנגד החוק.
אלכס מילר: יש עוד משהו שיכול להתעורר סביב הנושא הזה?
אלכס מילר: יש עוד דרישות תשלום שיוצאות בכותרת המשרד במסגרת של החוזרי מנכ"ל?
אברהם דואן: אני מפקח על החינוך הגופני.
אברהם דואן: אני רוצה רק לציין שכולם ידעו את המשמעויות.
אברהם דואן: מדובר בכ- 45,000 תלמידים שלומדים שחייה.
אברהם דואן: לימוד השחייה במערכת החינוך הוא כשישים שנה בהמלצה, הנחייה של ועדת החינוך של הכנסת.
אברהם דואן: ועצירה של הדבר הזה, אני מבקש לקחת בחשבון, זה שאותם תלמידים לא ילמדו שחייה עד להסדר כל הנושא הזה, עם כל זה שאני מבין את הדבר הזה.
אלכס מילר: אני מבין אותך ואני מבין את הבעיה, אבל אדוני, אנחנו נמצאים במדינת חוק, אנחנו לא יכולים לפעול כנגד החוק.
אלכס מילר: המחוקק קבע שכל עניין של תשלומי הורים, מאושר בועדת החינוך.
אלכס מילר: הרי אתם מבינים שיש פה עניין אבסורדי.
אלכס מילר: ועדת החינוך לא אמרה שאנחנו לא מוכנים ללכת על מהלך כזה או אחר שיאפשר את זה, אבל אתם צריכים לגבות את עצמכם בהיבט הגבייה הנוספת על תשלומי ההורים, בצורה חוקית.
אלכס מילר: כי בסופו של דבר אתם תתמודדו עם המצב שהוא מצב שמשרד ממשלתי עובר על החוק וזה דבר שמחוקק לא יכול להרשות לעצמו.
אלכס מילר: גם אם משרד החינוך מוצא בזה חשיבות והכל.
אלכס מילר: כי מחר יבוא מישהו אחר ועל סוגיה אחרת, גם יבקש גבייה כי זה חשוב.
אלכס מילר: הכל חשוב.
אלכס מילר: אבל יש חוק, אתם לא מצפים מאיתנו לתת תוקף למשהו שהוא בעצם מבחינתנו הוא בכלל לא עלה על סדר היום.
מירב ישראלי: אני מבינה שהחוזרים יצאו עכשו להורים.
אברהם דואן: זה חוזר שיצא בתחילת שנה.
אברהם דואן: כל תחילת שנה, כל מחוז מוציא ,
אלכס מילר: אני יודע שגם אני וגם מי שפנה אלי, קיבלו את זה רק לפני כמה שבועות.
אברהם דואן: כל בית ספר מקבל בהתאם לתקופה שבית הספר שלו אבל זה לא משנה זה אותו הדבר.
מירב ישראלי: בשיחה מוקדמת שהייתה לי עם היועצת המשפטית של המשרד, היא אמרה שלמרות שכתוב בחוזר מנכ"ל שזה חובה, נדרשת הסכמת הורים לפעילות הזו.
מירב ישראלי: כלומר, זו לא פעילות שאפשר לקחת את הילד, בלי שההורים שלו מסכימים.
אנסטסיה מיכאלי: הבעיה שילדים אלו נסעו לבריכה.
אלכס מילר: רבותי, אני כבר אומר לכם, אסור שיהיה פה איזה מסחר בעניין הזה.
אלכס מילר: המנגנון צריך להיות, אם זה חובה, זה חובה לכולם, אם הילדים יוצאים אז כולם יוצאים וגם אם ילד הוא פטור אז הוא יכול לשבת שם יחד עם מישהו ולעשות איתו איזה פעולה אחרת ספורטיבית, זה משהו כללי.
אברהם דואן: אבל זה קיים בפועל.
אלכס מילר: אני שמעתי שיש שינויים.
אלכס מילר: נאמר להורים, "חבל שהילד שלכם ישאר פה, אנחנו צריכים להכניס אותו לכתה אחרת והוא יסבול.
אלכס מילר: חשוב שהוא יסע ויהיה עם החבר'ה שלו".
אלכס מילר: בשטח זה עובד אחרת, אתם הרי יודעים איך זה עובד.
אלכס מילר: המורים והמנהלים לא רוצים להתעסק בילד אחד, שצריך לדחוף אותו ומה בדיוק יעשו איתו.
אלכס מילר: גם יכול להיות, שכל השכבה יוצאת ואין בכלל סידור, אין מי שישב איתו דבר שהופך להיות מאד מסובך.
דגנית פחימא: שלום, אני מעיריית ירושלים.
דגנית פחימא: אנחנו כבר שנים מנהלים משא ומתן עם משרד החינוך בהשתתפות פרויקט מפעל השחייה לילדי החינוך החרדי.
דגנית פחימא: משרד החינוך לא נותן תשובות גם לא ברמה של שאילתות בכנסת.
דגנית פחימא: מימון היום הוא שלושת רבעי תקציב זה עיריית ירושלים ועוד רבע ההורים ורציתי לדעת למה הילדים של החינוך החרדי אינם בתוך כלל ילדי ישראל, בתוך הפרויקט הזה?
יהודית גידלי: יש בקריית משה בכניסה לירושלים, את המוסד לעיוורים "בית חינוך עיוורים".
יהודית גידלי: מי לומד שם שחייה?
דגנית פחימא: יש שם בריכה, הילדים שלנו לומדים שם שחייה.
דגנית פחימא: עיריית ירושלים מממנת את זה כשמשרד החינוך אינו שותף אפילו לשום תשלום.
יהודית גידלי: זה מקום לחרדים בלבד?
דגנית פחימא: לא.
דגנית פחימא: אנחנו כבר לא פועלים שם היום, אנחנו פועלים בבריכת רמות, בגבעת זאב ובבית וגן.
מירב ישראלי: זה חל רק על הרשמי, או שזה חל גם על המוכר?
מאיר שמעוני: זה לא כסף שקיים ביד.
מאיר שמעוני: זה שעות שקיימות אצל מנהלי מחוזות.
מאיר שמעוני: ומנהלי מחוזות מקצים את השעות האלה מסל מנהל מחוז.
מאיר שמעוני: מנהל מחוז עד כמה שאני יודע, הוא לא ממונה על המגזר החרדי.
מאיר שמעוני: המגזר החרדי, אני נתבקשתי לפני כחודש להעביר לכבוד שר החינוך כמה כסף צריך לעלות דבר כזה למגזר החרדי.
מירב ישראלי: השאלה שלי היא אחרת, האם מנהל מחוז הוא אחראי גם על המגזר הלא חרדי הלא רשמי?
מירב ישראלי: המוכר שאינו רשמי?
אלכס מילר: המוכר שאינו רשמי, הוא בחוק.
מירב ישראלי: המוכר שאינו רשמי, אבל אני שואלת האבחנה היא רשמי לא רשמי או מרשמי מוכר שאינו רשמי וחרדי.
מירב ישראלי: מה האבחנה.
מירב ישראלי: האם כל המוכר שאינו רשמי אינו זכאי לדברים האלה, לא רק חרדי.
מירב ישראלי: יש דברים שהם רק בחינוך הרשמי ולכן אני שואלת.
מאיר שמעוני: מדובר על החינוך הרשמי, כי אנחנו מדברים על בית ספר יסודי ומדובר רק על החינוך הציבורי המוכר והרשמי.
מאיר שמעוני: סוגית החינוך החרדי נמצאת ב,
מירב ישראלי: בית ספר דמוקרטי פרטי, יקבל את שיעורי שחייה בכתה ה'?
מאיר שמעוני: אם הוא מוכר ורשמי, כן.
מירב ישראלי: יש רשמי ויש מוכר שאינו רשמי, הריאלי בחיפה.
מאיר שמעוני: הריאלי בחיפה, הוא מוכר שאינו רשמי.
מאיר שמעוני: הדמוקרטי במודיעין - - -
מירב ישראלי: אני שואלת אם הם מקבלים שחייה?
מאיר שמעוני: הדמוקרטי במודיעין, הם מקבלים כי הם מוכר ורשמי, הם כמו החינוך הציבורי שאנחנו מגדירים.
מאיר שמעוני: בית ספר בחיפה, הוא מוכר שאינו רשמי, הוא לא נמצא בתוך החבילה.
מירב ישראלי: כלומר כל הרשמיים, זה לא רק החרדים.
מירב ישראלי: צריך פשוט להבין את הסוגיה.
מירב ישראלי: רק רשמי מקבל.
אברהם דואן: אני אומר שוב, לפני כחודש העברתי נתונים, כמה זה עולה אם כולם יקבלו את זה.
מירב ישראלי: כל כתות ה' בארץ?
אברהם דואן: יש כמובן קריטריונים.
אברהם דואן: צריך שיהיה להם חינוך גופני, אחרת זה לא יהיה עשרה שיעורים.
אלכס מילר: האם מלבד שחייה, יש עוד משהו שמשרד החינוך דורש תשלום?
אלכס מילר: בנוסף למה שדברנו, שלא נחזור בעוד שבוע למשהו אחר.
אלכס מילר: אתם סגורים מבחינת העניין הזה?
מירב ישראלי: הוא שואל, אם נניח מוזיקה או דברים - - -
מאיר שמעוני: לגבי זה, כל בית ספר פותר לעצמו את הבעיה.
אלכס מילר: נניח שאת נושא השחייה סגרנו, כל מי שיש לו בריכות יש להם פתרון.
אלכס מילר: מה קורה עם אלו שאין להם פתרון ואין להם שחייה?
אלכס מילר: מה קורה עם השעות השבועיות, שבעצם כל תלמיד חייב לקבל, אם זה במסגרת של שעות הלימודים, מחזירים להם את השעות האלה?
אלכס מילר: אם נניח שאותו תלמיד שצריך לקבל שעתיים מתמטיקה ביום נוסע לבריכה, מי מחזיר לו את השעות האלו?
מאיר שמעוני: יש שעות, שהם מה שנקרא "ליבה".
מאיר שמעוני: מקצועות שלא נופלים, לא שיעורי מתמטיקה, לא שיעורי אנגלית, לא שיעורי עברית וכולי.
מאיר שמעוני: יש שעות מסוימות, שניתן להוציא על חשבון שעות כאלה ואחרות אם זה במסגרת שעות הלימודים, יש גם כאלה שאחר שעות הלימודים, יש כל מיני חלופות.
אלכס מילר: אני דברתי עם המנכ"לית, שאמרה לי חד משמעית שזה חייב להיות בתוך שעות הלימודים, כי אין לאף אחד תקציב לממן את המורים, שנלווים אחרי שעות הלימודים.
מאיר שמעוני: זה נכון, אבל יש מקצועות בתוך המערכת שהם מקצועות ליבה שלפחות ההנחיה של המשרד היא שמקצועות אלו לא מוציאים ואם,
מאיר שמעוני: זה חלק מההנחיות של המנכ"לית.
מאיר שמעוני: בחוזר המנכ"לית במקצועות הליבה.
אלכס מילר: אני מבקש, להעביר את ההנחיה למנהלי בתי הספר, שברגע שהם בונים את הלו"ז של שעות שחייה, שזה לא ייפול על שעות הלימודים, שהם לימודי ליבה כמו שהגדרת את זה.
אברהם דואן: מתי נוח לכם, כך שמנהלים קובעים את זה.
אלכס מילר: צריך להיות פה כלל יבש מאד לא לגמישות בכלל.
אלכס מילר: אם ילד הולך לבריכה במקום ללמוד מתמטיקה או מדעים או לשון או תנ"ך, זה בא על חשבון משהו שצריך להחזיר.
אלכס מילר: אם זה בא במסגרת של משהו שליבה או לא, צריך להיות מאד קפדניים בזה.
מירב ישראלי: זה כמו שעושים אולי בטיולים, שנתיים או דברים כאלה.
אלכס מילר: אבל מחזירים להם את זה, כי יש סכום של שעות שתלמיד צריך לקבל.
אלכס מילר: אם תלמיד מקבל את זה, אין לנו שום בעיה, מוסיפים נגיד עוד יום.
אלכס מילר: רבותי, הכל פה צריך להיות לפי מה שאתם בניתם ואתם צריכים להקפיד שזה יעבוד.
אלכס מילר: אני לא בניתי תוכנית לימודים שמקצה כמות שעות בתוכנית הליבה ותקפידו שזה מתבצע ואין גמישות בכל הסיפור הזה במיוחד למנהלים שמחפשים פתרון ודרך לא בעניינים החינוכיים אלא לוגיסטיים כשנוח להם.
אלכס מילר: בעניין הזה, לא צריך להיות גמיש יותר מידי וחוץ מזה אם החלטתם שזה מה שצריך להיות, יכול להיות שבאותם מקומות איפה שאין, צריך להפעיל דברים אחרים.
אלכס מילר: אם נגיד אין בריכת שחייה באזור והם לא מקבלים שום דבר אז יכול להיות שיש איזו אלטרנטיבה שאפשר להפעיל שם אולי בשטח בית הספר שיתן להם מענה בעניין של פיתוח החינוך הגופני בקצת יותר אינטנסיבי ממה שקורה בשעתיים השבועיות כי אתם מוסיפים עכשו נגיד, עשרה שיעורים, שנים עשר שיעורים, בערך מתשע עד אחד, כמה שעות זה בדרך כלל?
אברהם דואן: עשרה מפגשים של שעה.
אלכס מילר: חצי שעה נסיעה הלוך וחזור.
אברהם דואן: האמינו לי, שזה לא יותר משעתיים.
אלכס מילר: זה משהו כמו שלושים שעות ככה או אחרת, שיוצאות לטובת הדבר הזה שלדעתי אפשר לנצל אותם גם בהיבטים נוספים, זה רק יקדם את החינוך הגופני בישראל.
מאיר שמעוני: ברשותך היו"ר, אני חייב למעט את הסוגיה של נושא התשלום הסעיף הראשון שהעלית שהיא מחייבת מיסוד.
מאיר שמעוני: אני אומר לך גם כמנהל מחוז האכיפה שלנו גם של המפקחים עם המנהלים והעבודה היא באמת על מנת למזער ככל שניתן את ההיעדרויות במיוחד במקצועות הליבה ובמיוחד אם זה קורה אז דואגים שזה יחזור וכולי.
מאיר שמעוני: די מקפידים, אני אומר, יש מקרים אבל כמדיניות די מקפידים על כל נושא של היעדרויות, הפסד שעות.
אלכס מילר: תעדכנו חוזר מנכ"ל שיבהיר את הסוגיה הזו בצורה מפורשת.
אלכס מילר: תראו רבותי, יש חוזר מנכ"ל על השחייה שהוא יהיה מלא.
אלכס מילר: א.
אלכס מילר: ב.
אלכס מילר: ג.
אלכס מילר: אותו מנהל שמפנים אותו לחוזר מנכ"ל שיהיה כתוב לו שם מה צריך להיות שזה לא על חשבון שיעורי הליבה.
אלכס מילר: מה שקבעתם שיהיה מרוכז ולא בנספחים וכולי.
אלכס מילר: יש לכם פרק של לימודי שחייה, שהכל יהיה שם מגובש, הרבה יותר קל למצוא או לחפש.
אלכס מילר: אם אני מתחיל עכשו לחפש, אי אפשר ככה.
מירב ישראלי: יש פה הפניה, נגיד בסעיף 5 של לימודי שחייה, יש הפניה לחוזר המנכ"ל בעניין תשלומי ההורים, אז אתם יכולים איפה שמדובר על לדבר עם מנהלי בית הספר את מערכת השיעורים ואת סדרי ההסעה ושאר הסידורים הדרושים, אפשר פשוט להפנות פה לחוזר של לימודי הליבה וזה יהיה ברור.
מאיר שמעוני: למרות שאדוני החליט, אבל לאור ההערה של המפמ"ר, אני שוב מדבר ברמה הפרקטית כי אנחנו נמצאים ב - - -
אלכס מילר: ברמה הפרקטית, אתם יכולים להפעיל כל מה שאתם רוצים.
אלכס מילר: אסור לכם לגבות, כל עוד אין הסדר.
אלכס מילר: חד משמעית אין אישור לזה, אבל, במשך תשע שנים היה ואיכשהו הצלחתם לצאת מזה.
מאיר שמעוני: שישים שנה.
אלכס מילר: אבל החוזר מנכ"ל מ -2003
אברהם דואן: כן, אבל ככה זה עובד שישים.
אברהם דואן: אני אומר, כי זה יהיה קשור וכרוך עם הכל, אני מנסה להציל את השנה.
אלכס מילר: רבותי, אתם כותבים.
אלכס מילר: מה אתם רוצים מאיתנו?
אברהם דואן: זה יהיה כרוך בהפסקה של מאות משרות עבודה שרובם זה עולים חדשים לשעבר.
אברהם דואן: אני אומר את הדברים כדי שיהיה ברור, שזה יהיה כרוך בזה.
יהודית גידלי: זה תלוי בכם, אפשר למחר להביא את זה לבקשת תשלום הורים נוספים בועדה.
אלכס מילר: אם תקבעו שהמשרד צריך לממן את זה, אז המשרד יממן את זה ובעצם העניין הזה ממשיך להיות כמו שהיה, פשוט מי שמשלם לחברות ההסעות ולקנטרי זה יהיה קצת שלטון מקומי והמשרד.
אלכס מילר: אתם החלטתם שצריך לגבות מההורים, וזה אתם צריכים אישור בחוק.
אלכס מילר: אי אפשר לגבות שקל מההורה כחובה ללא אישור ועדת החינוך ואם יש איזה שהיא פירצה, היועצת המשפטית מזמן מצביעה עליה שאי אפשר להשתמש בה.
אלכס מילר: הדבר היחיד שאתם יכולים לעשות, זה דרך תשלומים מרצון אבל זה מנגנון אחר לחלוטין לא בכותרת של משרד, לא בהיבט של החובה, אם האישור של ועד הורים ובצורה אקסלוסיבית של פר בית ספר.
אלכס מילר: כן, אנסטסיה בבקשה.
אנסטסיה מיכאלי: אדוני היו"ר, תודה רבה על זכות הדיבור.
אנסטסיה מיכאלי: אני חושבת שהדיון הזה הוא מאד חשוב.
אנסטסיה מיכאלי: כל שנה אנחנו מצביעים על תשלומי ההורים בועדת החינוך.
אנסטסיה מיכאלי: השנה, האמת שהיה לי קשה מאד אבל נמנעתי מהצבעה כי יש לנו הצעת חוק עם חבר הכנסת זבולון אורלב בנושא של תשלומי הורים שהוא כולל בעצם כל נושא של סדרי לימוד וכולל כל נושא של תשלומי הורים של נסיעות וטיולים ושאר דברים וועד הורים.
אנסטסיה מיכאלי: אני מאד מקווה, אמנם נושא הדיון הוא שיעורי שחייה אבל אני הייתי רוצה לשאול באותה הזדמנות על מנהל של פעילות גופנית ארצית, מה הרכב הפעילות של משרד החינוך על מנת לשפר את כל הנושא של בריאות של התלמידים ואיך אתם בעצם מגלים את הילדים שיש להם את הנטיה לספורט, איך אתם משתפים פעולה.
אלכס מילר: היה לנו דיון על זה בנושא של שיתוף פעולה של מנגנון הספורט וחינוך גופני במשרד החינוך.
אנסטסיה מיכאלי: מתי היה?
אלכס מילר: לפני כמה חודשים.
אנסטסיה מיכאלי: האם יש לכם עבודה שאתם כבר עשיתם בנושא?
אנסטסיה מיכאלי: באותה מידה, האם אפשר להתייחס מה הפעילות של אותם הורים שבזמן שאתם תעשו פעילות נוספת ותגבשו רעיונות נוספים, איך המגזר של ההורים יהיה תלוי מכם?
אברהם דואן: אני חייב לציין, שאת החלק השני לא הבנתי.
אנסטסיה מיכאלי: אני בשדולה לקידום המעמד וזכויות המשפחה ואני נלחמת על כך שאנחנו צריכים להוזיל עלויות לתשלומי הורים וכל נושא של כלכלת הבית במשרד החינוך.
אנסטסיה מיכאלי: אז השאלה שלי, מה אם תבנו איזה תוכנית ושוב כמו עם שיעורי שחייה, אנחנו נצטרך לשנות.
אברהם דואן: שני נושאים אבל רק על רגל אחת.
אברהם דואן: אני אעדכן אותך שמתקיימים, אנחנו באמצעות ספורט בתי ספר מקיימים ברשויות בהרבה רשויות לא בכולם, מנגנוני איתור לתלמידים שהם טובים או מוכשרים לפעילות ספורטיבית כזו או אחרת.
אברהם דואן: בפעילות הזו מגיעים לשם נקרא לזה כך, בועד האולימפי באיגודי הספורט שמצביעים על תלמידים שמתאימים לענפים מסוימים.
אברהם דואן: הפעילות הספורטיבית שהם הולכים עליה, היא ב- א-פורמאלית משום שזה לא חלק מהמערכת שלנו שהיא מערכת החינוך שהיא בשיעורי החינוך הגופני.
אברהם דואן: שם איך מוזילים את העלויות, אני,
אנסטסיה מיכאלי: למה אתם לא קשורים לזה?
אברהם דואן: ספורט שייך למשרד התרבות והספורט , אנחנו בתוך מערכת החינוך יש לנו תחרויות של בתי ספר שאותם אנחנו מממנים כלומר את מה שקשור אלינו , את הארגון, את ההפעלה אבל האימון של הילדים שנעשה במסגרות ה – א-פורמאליות אם זה ברשויות אם זה באגודות ספורט, אין לנו..
אלכס מילר: טוב, אני רוצה לסכם את הדיון בנושא.
אלכס מילר: גברתי, הציגי עצמך לפרוטוקול.
דפנה קלנברג: אני מארגון 'בטרם' לבטיחות ילדים.
דפנה קלנברג: קודם כל אני רוצה לברך על הדיון וקצת להראות נתונים על תמותת ילדים רק בעונת הרחצה האחרונה ממאי עד אוקטובר.
אלכס מילר: גברתי, היה לנו דיון ולא אחד על העניין הזה.
אלכס מילר: משרד החינוך הקפיא את כל הטיולים שיש להם.
דפנה קלנברג: אני לא מדברת על משרד החינוך, אני מדברת על נתונים בכלל טביעת ילדים בים או בבריכה ובקיץ שמראה את החשיבות של למה צריך שיעורי שחייה לכולם.
אלכס מילר: אוקי ברור.
אלכס מילר: אין לנו בעיה.
אלכס מילר: אנחנו מכירים בחשיבות אבל אנחנו אסור לנו יד למשהו שהוא לא כחוק.
אלכס מילר: זה אם מחר לדוגמא יבואו ויגידו שיש חשיבות רבה בתוספת של מתמטיקה ויגבו על זה מאה חמישים שקל פר מרצה שצריך להביא אותו מהאוניברסיטה ויגידו כמה זה חשוב, אז ברור שאנחנו יודעים כמה זה חשוב אבל בשביל זה קיים מנגנון שיאשר את זה.
דפנה קלנברג: ברור לי ואני באמת רוצה לקדם, לנצל את ההזדמנות ולקדם את זה של לימודי שחייה יהיו לכולם ובמימון שווה ומתאים לכל ילד וילד.
דפנה קלנברג: אני רק רוצה לספר לועדה שרשויות מקומיות שחלקם נמצאות בים מצאו על שפת ים כמובן, מצאו פתרון יצירתי וטוב לתגבר את לימודי השחייה ולקחו את המצילים העירוניים ואפשרו להם להיכנס לתוך הכתות ולתת להם תגבור תיאורטי מה שנהוג בעולם, דרך אגב, תגבור תיאורטי ללימודי השחייה זה בהחלט פתרון טוב ומתאים גם למי שלא יכול לעמוד בשיעורים הספציפיים האלה.
פיני קבלו: אני מתנצל הייתי בועדה לביקורת המדינה, בכל אופן אני חושב שהבעיה בעיקר תהיה בפריפריה ואנחנו באמת מעודדים גם ואנחנו רוצים אבל אין בריכות שחייה ,
אלכס מילר: כרגע אנחנו לא מדברים איפה אין, איפה שיש.
פיני קבלו: אבל הייתי עכשיו בועדת צוות המחליטים שהולכים להוציא חוזר שבכל ישוב בפריפריה כמאתיים חמישים אלף שקל, להקים חדרי כושר ואולי כדאי לשלב את העניין הזה.
אלכס מילר: אתה בורח מאחריות.
אלכס מילר: עזוב עכשו חדרי כושר.
אלכס מילר: תקשיב העניין הוא פשוט מאד, משרד החינוך הודיע על כינוס ועדה מיוחדת על כל העניין הזה מחדש והניסיון למצוא דרך למימון של המערכת ללא הצטרפות של ההורים לכל נושא של שיעורי שחייה.
אלכס מילר: ללא השתתפות של השלטון המקומי בכל העניין הזה יהיה קשה מאד.
אלכס מילר: העניין הוא אחר, מדובר פה על מאה חמישים שקל מקסימום עד למטה שמחולקים הסעות וכניסה לקנטרי.
אלכס מילר: אתם צריכים להסתכל לתוך הפרמטר הזה ולראות כמה אתם יכולים לקחת על עצמכם וכל השאר יקח על עצמו משרד החינוך.
אלכס מילר: אם צריך פה תוספת כזו או אחרת נבחן את זה כדרך תיקון לתשלומי הורים או שנעביר לשנה הבאה תשלומי הורים מחודשים וככה פשוט, אסור לנו.
אלכס מילר: אנחנו מדברים על מצב שכרגע מתבצעת גבייה שלא כחוק.
אלכס מילר: בשביל לאשר את הדבר הזה צריך להיות פה שיתוף פעולה כדי שהמפעל הזה לא יפול כי המפעל הזה הוא מאד חשוב לנו הוא בחוק.
אלכס מילר: אבל הגבייה עליו צריכה להיות לפי משרד החינוך אתכם או באישור ועדת החינוך כתשלומי הורים נפרדים.
אלכס מילר: רבותי, זה תם ולא נשלם.
אלכס מילר: מה שאני רוצה לסכם ככה שועדת חינוך כמובן שרואה בחשיבות רבה את נושא לימודי השחייה בכתות ה'.
אלכס מילר: אנחנו מברכים על כך שהמפעל הזה בא ומתרחב.
אלכס מילר: ועדת חינוך מודיעה על כך, שהתשלום עבור הלימודי שחייה מההורים, לא מאושר על ידי ועדת חינוך.
אלכס מילר: בעקבות כך, אנו רואים בתשלום זה לא מאושר.
מירב ישראלי: הוא לפי אחד המסלולים האפשריים.
אלכס מילר: בכך אין בהודעתנו הקפאה של מפעל השחייה אלא רק הקפאה של גבייה לצורך עניין זה.
אלכס מילר: אנחנו מודיעים גם למשרד החינוך, שכאשר המשרד יחליט ללכת במנגנון כזה או אחר, בגלל הצורך ובגלל הדחיפות של העניין, אנחנו נתאם ישיבה מיד אחרי שמשרד החינוך יעביר אלינו בקשה לתיקון או איזשהו מנגנון אחר שיוחלט במשרד בהיבט של עניין זה.
אלכס מילר: אני מבקש מהמשרד, להודיע לכל המנהלים כמו שהודעתם על דרישת התשלום על ביטול תשלום ומציאת המנגנון האלטרנטיבי לעניין זה.
אלכס מילר: תודה רבה,.
אלכס מילר: שלום, אני פותח את ישיבת ועדת הוועדה.
אלכס מילר: רבותיי, העניין הזה הגיע אל שולחננו כבר מזמן.
אלכס מילר: אנחנו קיבלנו פניות שונות על העסקת מורים בצורה כזו או אחרת, שלא מתאימה למערכת שאחראית לחינוך ילדנו.
אלכס מילר: גם הבנו, שחלק מאותם מורים שמועסקים בכלל לא מחזיקים בתעודות הוראה.
אלכס מילר: ראינו כל מיני פרסומות בתקופה האחרונה.
אלכס מילר: הנושא של עובדים במגזר הציבורי, שהם לא עובדים קבועים או עובדי חוזה של אותו משרד, עולה בזמן האחרון על סדר היום של הממשלה, גם במסגרות של משא ומתן עם ההסתדרות.
אלכס מילר: היינו רוצים לשמוע, מה קורה במערכת החינוך: האם יש פתרונות, והאם יש מדיניות בהיבט הזה.
אלכס מילר: גם שכר המורים צריך להיות משופר.
אלכס מילר: כמובן שכל אותם ההסכמים, עם ההסתדרות או עם ארגון המורים, הם הסכמים מבורכים.
אלכס מילר: אני אינני בטוח שאותם המורים שעובדים מחוץ למערכת, דרך כל מיני חברות או בדרך של גיוס מבחוץ, מתקרבים בכלל למה שכתוב בהסכמים.
אלכס מילר: לכן, המשכורת שלהם מגיעה לדבר שהוא לא מכובד ולא ראוי למורה בישראל.
אלכס מילר: יש לפנינו דוח, שהכינו במחלקת המחקר והמידע של הכנסת.
אלכס מילר: תיכף יובל יציג לנו אותו.
אלכס מילר: אנחנו נשמח לשמוע את כל מי שאחראי במערכת הזו.
אלכס מילר: יש לנו פה גם חברי כנסת, שבאו להתייחס לעניין.
אלכס מילר: נראה איך אנחנו מתקדמים בנושא.
אלכס מילר: נחשוב על החלטות כאלה ואחרות.
אלכס מילר: אני לא יודע כמה אנחנו יכולים להכריע בעניין, אבל כמובן שנמליץ למשרד החינוך – במידה ותהיה בכלל עילה - לרישומים כאלה ואחרים.
יובל וורגן: תודה רבה, אדוני היו"ר.
יובל וורגן: אני אציג את עיקרי המסמך המונח לפניכם.
יובל וורגן: התחלנו להכין את המסמך לבקשת חה"כ שלי יחימוביץ כבר לפני מספר רב של חודשים.
יובל וורגן: בהמשך, הוועדה הצטרפה לבקשה להכין מסמך בנושא הזה.
יובל וורגן: בתור הקדמה, אני רוצה לציין שיש שתי סיבות לכך שלקח זמן רב, יחסית, להכין את המסמך הזה.
יובל וורגן: הסיבה האחת היא, עומס העבודה הרגיל שאנחנו נתונים בו במחלקת המחקר והמידע, והמחויבות להיענות לבקשות השוטפות של הוועדה.
יובל וורגן: הסיבה השנייה היא, שבאופן מיוחד נתקלנו בקושי רב מאוד לקבל מידע בנושא הזה.
יובל וורגן: בחלק מן המקרים זה נובע מכך שאין מידע.
יובל וורגן: אנחנו כמובן נרחיב על זה.
אלכס מילר: ממי היית אמור לקבל מידע?
יובל וורגן: יש כמה וכמה גורמים, שגם כאשר המידע היה אצלם היה קשה מאוד לקבל אותו.
יובל וורגן: במשרד החינוך – אחת התשובות שהתקבלה מן המנכ"ל היוצא של המשרד, היתה תשובה מאוד חלקית ומאוד חסרה.
יובל וורגן: היה צורך לבקש עוד ועוד.
אלכס מילר: אבל המנכ"ל לא מחזיק במידע, כמה עובדים אצלו.
אלכס מילר: יש לו אגף כוח אדם, שיש לו רשימה, והם צריכים לתת, לפי חוק חופש המידע, מספר של מי ואיך.
יובל וורגן: האם יש רשימה כזו?
יובל וורגן: אנחנו מבינים שלא.
יובל וורגן: גם לקבל תשובה ברורה לגבי מה קיים ומה לא קיים לקח הרבה זמן.
יובל וורגן: זה לא רק משרד החינוך.
יובל וורגן: עיריית תל אביב-יפו הקשתה עלינו מאוד בקבלת הנתונים.
יובל וורגן: זה נמשך הרבה מאוד זמן, והיה כרוך בהרבה תזכורות.
יובל וורגן: נאלצנו להזכיר להם, שיש חוק המחייב מסירת מידע למרכז המחקר והמידע של הכנסת.
יובל וורגן: אני חייב לציין, בתור הקדמה, שהנושא הזה היה כרוך בעבודות בילוש, שחלקן היו מעבר למה שאנחנו רגילים בתחום החינוך.
יובל וורגן: כפי שאתם רואים, המסמך מוגדר כהעסקת מורים באמצעות גופים מתווכים.
יובל וורגן: כדאי לתחום ולהגדיר מראש, שהכוונה היא לחינוך הפורמאלי.
יובל וורגן: לא מדובר במורים המלמדים בחוגים אחר הצהריים, לא מדובר בשיעורים פרטיים או במכוני הכנה לבגרות, שהם מחוץ לתחום בית הספר, אלא בחינוך הפורמאלי.
יובל וורגן: בתוך זה יש עדיין הגדרות - שכדאי להתייחס אליהן - לימודי יסוד, מקצועות ליבה, ודברים שמכנים אותם כתגבור או לימודי העשרה.
יובל וורגן: אני אתייחס לזה בהמשך.
יובל וורגן: כאשר אני אומר גוף מתווך, אני מתכוון לכל גוף שאינו הבעלות על אותו מוסד חינוך שבו המורה מלמד.
יובל וורגן: בחינוך הרשמי היסודי ובחטיבות הביניים המורים הם עובדי מדינה.
יובל וורגן: הבעלות היא משותפת למדינה ולרשויות.
יובל וורגן: המורים הם עובדי מדינה.
יובל וורגן: בחטיבות העליונות, גם במקומות בהם לא הוקמו חטיבות ביניים, בתיכונים 4 שנתיים, מדובר על בעלויות.
יובל וורגן: אנחנו מתייחסים למורים שלא מועסקים על ידי הבעלות של אותו בית הספר.
יובל וורגן: במסגרת המסמך, ביקשנו מחלק מהבעלויות להתייחס לתנאי העסקה של מורים שהן כן מעסיקות ישירות, אבל המוקד הוא גופים מתווכים, כפי שהגדרתי אותם.
יובל וורגן: בשנת 2006 ועדת החינוך קיימה דיון ראשון על הנושא הזה, בראשות חה"כ לשעבר מלכיאור.
יובל וורגן: אדוני היו"ר, נדמה לי שגם אתה השתתפת בדיון.
יובל וורגן: חה"כ יחימוביץ יזמה אותו בזמנו.
יובל וורגן: גם אז הכנו מסמך תמציתי לקראת אותו דיון.
יובל וורגן: במקרה, נפלה בחלקי הזכות לעשות זאת גם אז.