GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארקדי פומרנץ: בוקר טוב כבוד היושב ראש, חבר הכנסת אלכס מילר, חברי הכנסת היושבים פה ואנשי המקצוע.
ארקדי פומרנץ: באנו לפה ממעלות תרשיחא, כמעט מהקצה השני של ארצנו.
ארקדי פומרנץ: אנחנו בהחלט רואים בנושא הזה חשיבות רבה ואומרים תודה רבה לאלכס מילר, שכל פעם מרים את הנושא הזה ומקדם אותו.
ארקדי פומרנץ: לדעתי, החשיבות היא לא רק לעולים, כמו שאמר חבר הכנסת אלכס מילר.
ארקדי פומרנץ: אספר לך מהניסיון האישי שלי - הבת שלי נולדה פה וגם הבן שלי נולד פה.
ארקדי פומרנץ: יש לה הרבה חברים ממגזרים אחרים, ויש הרבה ילדים שאומרים שאם הייתה להם אפשרות היו לומדים רוסית כי היום כל העולם – ואני לא מפחד להגיד כל העולם - עובד עם מדינות כמו ברית-המועצות לשעבר, שזה נתח עצום בעסקים, בתרבות וגם בספורט.
ארקדי פומרנץ: בן-אדם שיכול לקבל את השפה קודם כל מאלה שיודעים, זו תרומה גדולה למדינה, יהיה לאותם ילדים יותר קל.
ארקדי פומרנץ: יחד עם זאת, יש הרבה הורים עולים שמעוניינים שהילדים שלהם יידעו את השפה, לא רק ברמה של דיבור אלא ברמה של קריאה וכתיבה, כדי שתהיה יותר אינטראקציה ברמה העולמית, שהילדים יוכלו לקבל את השפה, לעשות בגרות כדי לעבוד אחר כך בעסקים עם אותן מדינות שדוברות רוסית, נכון להיום.
ארקדי פומרנץ: נראה לי שאפילו באמריקה או באירופה יש הרבה עסקים שאפשר לתקשר ברוסית.
ארקדי פומרנץ: יתרה מכך, היום 50% מהתושבים במעלות הם עולים, ומאותם 50% 90% הם עולים מברית-המועצות.
ארקדי פומרנץ: יש לנו כמה וכמה מורים שאומרים: אם היום תיתנו לנו ללמד רוסית כשפה, כתרבות, יש לנו תעודות נכונות לארץ עם כל ההעברה לעברית, עם ניסיון בחינוך בארץ.
ארקדי פומרנץ: הם יכולים להשתלב ולהיכנס לזה תוך פחות מחודש, רק תיתנו את האופציה הזאת וילדים יתחילו ללמוד וכמה שיותר מוקדם.
ארקדי פומרנץ: לפי דעתי, אלכס עוד צנוע, הוא אומר בחטיבת הביניים.
ארקדי פומרנץ: אני אומר עוד מהיסודי, אם יתחילו ללמוד את השפה מכיתה ג' או ד', אני חושב שזו תהיה תרומה גדולה למדינה.
ארקדי פומרנץ: אנחנו נשמח אם הנושא הזה, כמו שאמר היושב ראש, יתקדם כמה שיותר מהר.
ארקדי פומרנץ: תאמינו לי, תראו גם פירות.
מרינה סולודקין: אני מודה לך, אדוני היושב ראש, על שאנחנו מקיימים היום ישיבת המשך בנושא לימודי הרוסית.
מרינה סולודקין: כרגיל, הגעתי עם פניות אליי ותשובות של משרד החינוך.
מרינה סולודקין: אגיד לכם מה שאני מרגישה.
מרינה סולודקין: הכעס שלנו הוא לא במקום.
מרינה סולודקין: בגלל שיש מלחמת תרבויות, ואנחנו עדיין לא ניצחנו, אפילו יש העדפה של הצרפתית.
מרינה סולודקין: אני חושבת שזה היסטורית, בגלל הפרנקופונים שהגיעו לכאן מצפון אפריקה, ואין העדפה של רוסית כשפה שניה.
מרינה סולודקין: אנחנו לא מבינים, בגלל שבמספרים יש צורך בלימודים של השפה הרוסית – יש צורך תרבותי, יש צורך הומניטרי, כמו שאלכס אמר, בנושא של שפה משותפת עם סבים וסבתות – אבל עושים צרות.
מרינה סולודקין: כל הזמן עושים צרות, ואני לא אגיד שזה מלמעלה.
מרינה סולודקין: הצרות הן לא מלמעלה, הצרות הן בשטח.
מרינה סולודקין: יש לי פנייה מאריאל, ושם מצמצמים את שעות הרוסית בצורה מלאכותית.
מרינה סולודקין: איך מצמצמים?
מרינה סולודקין: אומרים שאין מספיק ילדים שרוצים ללמוד רוסים, אז לא פותחים כיתות.
מרינה סולודקין: אני פונה לשר.
מרינה סולודקין: אני יכולה להגיד שגדעון סער תמיד מאוד קשוב לפניות בנושא הזה.
מרינה סולודקין: הוא אישית, אני מרגישה שיש לו מדיניות לפחות לשוויון של שפות, אבל זו פוליטיקה רבת שנים.
מרינה סולודקין: אני זוכרת איך יולי תמיר ניסתה לצמצם את שעות הרוסית.
מרינה סולודקין: אז קודם כול, השאלות והדרישות שלך הן מאוד במקום.
מרינה סולודקין: אנחנו רוצים תאריכים של דיונים, אולי אחרי הדיונים אנחנו צריכים לקבל מסמכים בוועדת החינוך.
מרינה סולודקין: אנחנו לא רוצים דבר גדול, אנחנו רוצים שוויון בלימודי שפה שניה.
מרינה סולודקין: זו מאוד חשוב, וזו מדיניות ציביליזציונית חברתית ותרבותית.
מרינה סולודקין: אני מאוד ביקורתית בנושא הזה בגלל שזה הרבה שנים של מאמצים והתוצאות הן מאוד-מאוד עלובות.
אלכס מילר: דרך אגב, יש כבר מפמ"רית לרוסית או שעדיין המורה להתעמלות אחראי על השפה?
דליה פניג: יש מדריכה מרכזת, שהיא מומחית לשפה, עושה עבודה טובה.
דליה פניג: נושא התקן למפמ"ר ייבדק.
אלכס מילר: למה ייבדק?
יהודית גידלי: או שיש או שאין.
דליה פניג: כרגע יש מדריכה שעושה את זה בימי הדרכה.
יהודית גידלי: אז אין מפמר"ית.
דליה פניג: לא, לא בתקן של מפמ"ר אלא בימי הדרכה.
דליה פניג: דרך אגב, לא היה תקן אף פעם.
אלכס מילר: היתה מפמ"רית, יצאה לפנסיה.
אלכס מילר: אני זוכר, ומאז - - -
דליה פניג: אני לא מומחית למה היה ובאיזה הסכם היא עבדה, אבל אני מבטיחה שהנושא הזה ייבדק עם המנכ"לית החדשה, שנכנסה ממש עכשיו, ונעלה את זה.
דליה פניג: אמרתי, ואני חוזרת על זה, שבמזכירות הפדגוגית יש אגף שפות וראש אגף שפות, שנבחר עכשיו.
דליה פניג: נעשה על זה דיון ממש בקרוב ובישיבה הבאה תוכלו לקבל תוצאות יותר ברורות.
אלכס מילר: רצית להוסיף?
ארקדי פומרנץ: אני רוצה לחזק את מה שאמרה חברת הכנסת סולודקין.
ארקדי פומרנץ: במעלות, למשל, היו מלמדים רוסית.
ארקדי פומרנץ: באיזשהו שלב ממשרד החינוך לא רצו לתת כי היתה טענה שכאילו אין מספיק ילדים - ואמרתי שאצלנו 50% מהתושבים הם עולים.
ארקדי פומרנץ: אז ראש העיר שלנו, שהוא גם יושב ראש השלטון המקומי, שלמה בוחבוט, נכנס והתחיל ללחוץ ונתנו לנו עכשיו כמה שעות בודדות.
ארקדי פומרנץ: תאמיני לי, יש לנו ביקוש עצום לשפה הרוסית, לפחות אצלנו בעיר.
ארקדי פומרנץ: אמרת שבאריאל אין ביקוש – זו עיר של 40% או 45% עולים דוברי רוסית.
ארקדי פומרנץ: אז אם ייתנו את האופציה הזאת, תאמיני לי שפה תהיה פה מהפיכה גדולה.
מרינה סולודקין: השאלה היא אם רוצים מהפיכה.
אלכס מילר: אתם רוצים להוסיף עוד משהו?
אלכס מילר: אלכס?
אלכס מילר: אוקיי, חשוב להבין עד כמה לשר החינוך חשוב הנושא של העולים בארץ, שיש לו יועץ מיוחד לתקשורת הרוסית.
אלכס מילר: אני לא בטוח שיש לו יועץ מיוחד לתקשורת הצרפתית.
אלכס מילר: רבותי, הסבלנות שלי אמנם די רחבה, אבל לעניין הזה היא קצרה מאוד.
אלכס מילר: נתתי לכם את כל מרחב הפעולה בנושא הזה.
אלכס מילר: אני זוכר שעשינו ישיבה ב-2009 או ב-2010.
אלכס מילר: כמו שזכור לי, היתה התחייבות של מנכ"ל משרד החינוך לעשות ועדה מיוחדת לבחינת הנושא הזה, עד היום לא ראיתי שיש שינוי.
אלכס מילר: נקבל החלטות והן יהיו ברורות מאוד, ואני גם אדאג לכך שהן ייושמו.
אלכס מילר: ההחלטות הן כאלה: מספטמבר 2012 הנגישות לשפה הרוסית תהיה לכל מי שרוצה.
אלכס מילר: כמובן, אם אתם רוצים לעשות את זה כפיילוט ניתן לכם, אבל במסגרת שפה זרה שניה.
אלכס מילר: כל אחד, בין אם הוא עולה או לא עולה, יכול לבחור בין השפות שכרגע קיימות במערכת כשפות זרות, אם זה ערבית או צרפתית, כי השפה הרוסית תיכנס לפועל גם במסגרת הזאת.
אלכס מילר: אני מציע שתוך חודש-חודשיים תעדכנו אותנו, אמרת שיש ועדה ואתם הולכים לבחון את זה.
אלכס מילר: אין מי יודע מה לבדוק, יש לכם דרישה רחבה רק לכמה שפות היום.
אלכס מילר: הנושא הזה כל כך נמרח ונדון בכל המסגרות האפשריות, שזה עניין של החלטה.
אלכס מילר: כמו שציינת, גם אין פה תוספת תקציבית כי בסופו של דבר אלה אותם התלמידים ואותן השעות שהמערכת נותנת ללימודי שפה זרה שניה.
אלכס מילר: אז יהיו לך אנשים שתעשו להם הסבה - אנשים שמלמדים היום צרפתית וכנראה שילכו ללמד מתמטיקה - ואולי תכניסו עוד קצת אנשים שיכולים ללמד רוסית לתוך המערכת ויוכלו לעבוד במערכת החינוך.
אלכס מילר: אני חושב שההחלטה הזאת היא החלטה חשובה, שיכולה לסייע המון למערכת החינוך והגיע הזמן שתסיימו את הסאגה הזאת.
אלכס מילר: זה נדון ונדון, ופה צריך לקבל החלטות.
אלכס מילר: אפשר לעשות את זה כפיילוט, אפשר לקחת ערים כמו מעלות, אשדוד, אשקלון, קרית שמונה, באר-שבע – איפה שיש מספר גדול של עולים שמתגוררים שם, שהילדים שלהם כן מעוניינים ללמוד.
אלכס מילר: לא חסרים גם מורים, כי יש שם כבר כיתות שבהן מלמדים עולים רוסית כשפה זרה שניה.
אלכס מילר: אז מורים יש לכם שם, כיתות והמנגנון קיימים ומה שצריך זה להרחיב.
אלכס מילר: אז תתחילו לבדוק, אני לא מאמין שאתם תתקלו בבעיה בנושא הזה.
אלכס מילר: זו הבקשה של ועדת החינוך, שמספטמבר 2012 תתחילו בהרחבה מסודרת בכל הנושא של לימודי רוסית כשפה זרה שניה לכלל האוכלוסייה, שלא תהיה מוגבלת רק לעולים.
אלכס מילר: תוך חודש עד חודשיים – עד תום מושב הכנסת – נקיים ישיבת עדכון, בכפוף למסקנות של הוועדה המיוחדת שקמה תחת המנכ"לית, בנושא של לימודי השפות במערכת החינוך.
אלכס מילר: אני מקווה מאוד שעם המסקנות תביאו לנו את מנגנון ההרחבה של השפה הרוסית.
אלכס מילר: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.
אלכס מילר: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, יום שלישי ה- 6.12.11 י' בכסלו תשע"ב.
אלכס מילר: הנושא שעל סדר היום, יישום חוק זכויות תלמידים עם לקויות למידה במוסדות על תיכוניים לציון היום הבינלאומי לאנשים עם מוגבלויות.
אלכס מילר: פרוטוקול .
אלכס מילר: 510 טוב רבותי אנחנו מתכנסים פה לאחר שהצעת חוק של חבר הכנסת אורלב התקבלה בכנסת הקודמת והותאם המנגנונים שאחראים היום על התקנות בעניין של זכויות התלמידים עם לקויות למידה במוסדות על תיכוניים היו צריכים כבר מזמן להגיע לשולחנה של ועדת חינוך והחוק היה כבר מזמן צריך היה להיכנס לתקף.
אלכס מילר: בגלל אילוצים כאלו ואחרים, מצד הממשלה והמועצה להשכלה גבוהה, עדיין אנחנו לא רואים את התקנות על שולחנה של הכנסת השמונה עשרה.
אלכס מילר: כבר שנתיים וחצי מאז שהכנסת התכנסה והיו בחירות, אנחנו עדיין מחכים עם הסוגיה הזאת.
אלכס מילר: נודע לי, שממש בימים האחרונים היה שיח בין משרד המשפטים למועצה להשכלה גבוהה, אז טוב שועדת החינוך מתכנסת ומלחיצה את כל המערכות, אבל אנחנו נשמע כאן את כולם.
אלכס מילר: אני כבר אומר לכם , אנחנו יוצאים מכאן עם הגבלת זמן.
אלכס מילר: אני אקבע כבר היום עד איזה יום התקנות חייבות להיות, אם לא, אני מתחיל לעשות בעיות וזה לא מומלץ.
אלכס מילר: אני כבר אומר לכם, לכל המשרדים.
יהודית גידלי: יש לנו שתי קבוצות, האחת מהמינהל לדמוקרטיה והאחת מהאוניברסיטה העברית.
אלכס מילר: חשוב מאד, אז ברוכים הבאים לירושלים, לכנסת, לועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת.
זבולון אורלב: תודה רבה אדוני היו"ר, אני מודה לך שהחלטת לקיים את הישיבה הזו ביום הבינלאומי לציון זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות, כיוון שמה שמתחרש סביב החוק הזה הוא באמת אירוע מאד שערורייתי.
זבולון אורלב: כמעט ארבע שנים עברו מאז שהחוק נחקק וכשלוש שנים מאז שהתקנות היו אמורות להיות מוכנות.
זבולון אורלב: התקנות היו אמורות להיות מוכנות בינואר 2009, אנחנו מתקרבים מרחק נגיעה מינואר 2012.
זבולון אורלב: זה דבר שהוא בלתי מתקבל על הדעת, אנחנו מבינים את האיחור של בערך כשנה בגלל הבחירות לכנסת וחילופי השלטון אבל אנחנו בפיגור נוראי.
זבולון אורלב: אני, כמי שעקב אחרי החוק הזה, כל פעם קיבלתי דיווחים שהנה זה כבר בסדר.
זבולון אורלב: אני לא ידעתי שלפני חצי שנה ועדת מרידור, אני זוכר שיחות שלי עם ד"ר ליאורה מרידור לפני למעלה מחצי שנה והיא אמרה שהעניין פחות או יותר גמור.
זבולון אורלב: צריך להבין אנחנו עוסקים באוכלוסיה שעשרה אחוז מכלל הסטודנטים במדינת ישראל, אוכלוסיה שקרובה לעשרים אלף סטודנטים שכל עוד החוק לא קיים, אנחנו פוגעים בזכויותיהם וביכולות שלהם למצות את האיכויות הלימודיות שלהם במוסדות ההשכלה הגבוהה.
זבולון אורלב: זה דבר שהוא לא נסלח.
זבולון אורלב: אנשים כבר סיימו את תקופות הלימודים שלהם, אלו שהתחילו את הלימודים לפני ארבע שנים, כבר סיימו את הלימודים שלהם, איך אפשר להחזיר להם את זכויותיהם?
זבולון אורלב: לכן הדבר הזה הוא מש בלתי נסלח.
זבולון אורלב: זה לא חוק של לקות למידה, זה חוק של ליקוי מאורות של אלה שהיו צריכים לטפל בסוגיה הזו ואני בתחושה, אדוני היו"ר, שכאילו לאף אחד לא בוער, לא מרגישים כאן את שאלה הדחיפות שכל יום שעובר ועוד שנה שעוברת וצריך לזכור, אדוני היו"ר שאחרי שהתקנות תיכנסנה יהיה עוד איזה שהיא תקופה של הרצה הרי זה לא ייכנס מהיום למחר, אחרי זה המוסדות יגידו שהם צריכים להתארגן, זה ייקח עוד שנה שנתיים.
אלכס מילר: אני כבר אומר לך חבר הכנסת אורלב, שבאתי היום בבוקר עם מצב רוח קרבי, אז ההחלטות - - -
זבולון אורלב: קודם כל מודה לך ותיתן לי את הנוסחה איך אתה מגיע ככה.
זבולון אורלב: לא, אני אדאג להעלות עוד נושאים בשעה שאתה במצב רוח קרבי, אני ממש מודה לך, אני חושב שפה הועדה צריכה פגיעה בכבודה, אני לא הייתי יו"ר הועדה בקדנציה הקודמת אלא אני רק היוזם , חבר הכנסת מלכיאור שבאמת טיפל בקדושה ובאהבה בחוק הזה, צריך גם כן להודות לו בהזדמנות הזו אבל זו פגיעה במעמדה של הכנסת בכבודה של הוועדה שקצת עושים צחוק מהחוק.
זבולון אורלב: יש חוק, אבל יש דבר לא מחייב.
זבולון אורלב: תשעה חודשים שהמשרד או המל"ג, נדרשו כדי להכין את התקנות, בתאום עם השרה של אותה תקופה, יולי תמיר, ועם המוסדות להשכלה גבוהה.
זבולון אורלב: כתוב בפרוטוקול, לא כפינו.
זבולון אורלב: אנחנו לא כופים תאריכים, אנחנו יודעים כמה זמן לוקח, אנחנו גם יודעים בדרך כלל כמה זמן תקנות לוקחות.
זבולון אורלב: כמעט שנה, אז יש פיגור קטן, אין לזה הסבר.
זבולון אורלב: אני מתפלא אגב שדוקטור ליאורה מרידור לא פה וחבל.
זבולון אורלב: אני מקווה אדוני היו"ר, שתעשה ככל שאתה יכול ואני מגויס עבורך, כדי להביא לדי כך שהתקנות יוגשו בהקדם האפשרי.
אלכס מילר: אין בעיה, תודה.
גיא פינקלשטיין: בוקר טוב.
גיא פינקלשטיין: אני מנכ"ל עמותת לשם שביחד עם יוזם החוק, חבר הכנסת זבולון אורלב, החזקנו את הלפיד הזה עד הסוף.
זבולון אורלב: הוא הנשמה של החוק.
גיא פינקלשטיין: אני מודה לך יו"ר הועדה, על כינוס הישיבה הזו ואני ככה אומר לך דברים שאחרי ששמעתי אותך בתחילת הישיבה גם מאמין שהדברים עכשיו מתחילים לתפוס תאוצה באיחור כמו שנאמר.
גיא פינקלשטיין: אנחנו באמת מייצגים את אוכלוסיית לקויי הלמידה בהשכלה העל תיכונית, את מרכזי התמיכה של לשם הקים ויזם החל מ 1994 יושבת לידי יו"ר לשם, הגברת רותי קפלן שהקימה את העמותה וחזתה הוגתה את הנושא של מרכזי התמיכה שהיום הם עובדה קיימת ב -55 מוסדות להשכלה גבוהה.
גיא פינקלשטיין: באמת הישג עצום.
גיא פינקלשטיין: החוק הזה היה באמת אמור להיות, אולי אפילו לסתום את הגולל או בעצם לסיים תהליך שהתחיל ב -1994 ולעגן את הזכויות של תלמידים לקויי למידה שאנשי המקצוע וגם של המוסדות להשכלה גבוהה ולאנשי המקצוע בתוכם.
גיא פינקלשטיין: למעשה, העובדה שהחוק הזה מתמסמס, שהרשות המבצעת, אם נקרא לזה ככה, עושה בחוק הזה כבשלה, ובעצם ממסמסת אותו למרות שהרשות המחוקקת חוקקה אותו לפני ארבע שנים , כבר נאמר, הוא זלזול משווע באוכלוסיה שלנו שסובלת יום יום בהעדר החוק הזה.
גיא פינקלשטיין: אני רוצה להגיד כמה דברים על זה שהיא סובלת כדי שתבינו.
גיא פינקלשטיין: הנושא של אבחון לא מוסדר עדיין ולכן הרבה פעמים האבחון של לקוי למידה מזלזלים בו, לא מכירים בו, שולחים אותם לאבחונים נוספים, לא נותנים להם את ההתאמות.
גיא פינקלשטיין: זו נקודה אחת.
גיא פינקלשטיין: תנאי הקבלה.
גיא פינקלשטיין: תנאי הקבלה שהוסדרו גם בחוק הזה.
גיא פינקלשטיין: תבינו זה חוק תקדימי בקנה מידה בינלאומי לא רק ישראלי והוא גאווה אמיתית למדינת ישראל.
גיא פינקלשטיין: אני חושב שמדינת ישראל יכולה לשים אותו קדימה בפרונט ולהתגאות בו.
גיא פינקלשטיין: אין חוק כזה, ככל שאני יודע, בעולם, כזה ספציפי.
גיא פינקלשטיין: והוא היה אמור להסדיר גם את תנאי הקבלה.
גיא פינקלשטיין: תנאי הקבלה לא מוסדרים היום בתקנות כמו שנאמר והרבה מאד אנשים לקויי למידה לא מקבלים את ההתאמות שהם זכאים להם בפסיכומטרי, במבחנים אחרים שהמוסדות עורכים ולכן גם לא מתקבלים למגמות ומודרים בעצם מהשכלה גבוהה בישראל.
גיא פינקלשטיין: גם היציאה לשוק העבודה ולבחינות הלשכה, רק בדרך הנה טלפנה אלי רואת חשבון שלא מקבלת את ההתאמות שלה בבחינות הלשכה של ראיית החשבון ואולי לא תהיה רואת חשבון למרות שלמדה ארבע שנים ראיית חשבון.
גיא פינקלשטיין: גם זה החוק הזה היה אמור לטפל והדבר הזה לא מוסדר.
גיא פינקלשטיין: לגבי אנשי מקצוע שמאבחנים וסובלים מאד מהעדר התקנות, הם לא יכולים לדעת היום אם האבחונים שלהם תקפים או לא תקפים.
גיא פינקלשטיין: כי התקנות לא מוסדרות אז הם מאבחנים אנשים, גובים מהם כסף, עושים את מלאכתם ואז באים אליהם ואומרים האוניברסיטה לא מקבלת את האבחונים שלכם כי אין תקנות ואתם סתם אבחנתם אז בואו תחזירו את הכסף.
גיא פינקלשטיין: האחרונים זה המוסדות עצמם.
גיא פינקלשטיין: יושבים פה נציגים של המוסדות להשכלה גבוהה הם ידברו בשמם אבל באופן כללי המוסדות לא מתוקצבים כפי שהיו אמורים להיות מתוקצבים על ידי החוק, ולכן הם עושים הרבה מהפעילות שלהם בהתנדבות, הרבה מתקציבם שלהם, בתקציבים זעומים, זה אומר כתוצאה מזה גם מעמד מרכזי התמיכה לא מוסדר, גם מעמד אנשי המקצוע שעובדים עם מרכזי התמיכה, בכל הדברים האלה שדברתי היום, החוק הזה טיפל, זה חוק הוליסטי שלם שהסדיר את כל הנושא הזה ולצערנו הרב תקוע באמת בזלזול, לדעתי, משווע של הרשות שהייתה צריכה לטפל בזה.
גיא פינקלשטיין: עד כאן.
אלכס מילר: מועצה להשכלה גבוהה, מי נמצא כאן?
אלכס מילר: אנחנו נחכה.
אלכס מילר: משרד המשפטים, מי נמצא כאן?
אלכס מילר: גם משרד המשפטים לא נמצא?
נח גרינפלד: מה שאני יכול לומר, צריכה להגיע נציגה של יהודית אל דור שאחראית על הנושא.
נח גרינפלד: היא צריכה להגיע ולהערכתי יש הרבה אנשים בכניסה.
נח גרינפלד: מה שאני יכול לומר מבחינת האגף להכשרת עובדי הוראה.
אלכס מילר: אז למה לא מודיעים שהם מאחרים?
נח גרינפלד: מבחינת היישום של התקנות על אף שהם לא עברו, אנחנו כבר מיישמים, תומכים במרכזי תמיכה, תומכים לפי התקנות גם במוסדות להפעלת המרכזים.
נח גרינפלד: מרכזי התמיכה עצמם.
נח גרינפלד: אנחנו מסייעים גם בתהליכים עצמם.
זבולון אורלב: מה עם תנאי הקבלה?
זבולון אורלב: יש סוגיה של האבחונים.
זבולון אורלב: הסטודנטים יודעים איזה אבחונים אתם מקבלים ואיזה לא?
זבולון אורלב: מהם ההוראות בעניין האבחון של מבחני הכניסה ומבחני הסף וכדומה?
נח גרינפלד: מבחני הכניסה הם למעשה מבחנים הפסיכומטריים אז אני לוקח את החלק הזה כי הוא הגורם המעקב אז כך שכל מה שמקובל על היחידה למבחנים פסיכומטריים, מרכז ההערכה, אז מקובל מבחינתנו.
נח גרינפלד: אנחנו לא מבצעים תהליכים אחרים מבחינת התהליכים האלו.
זבולון אורלב: מה שאתה אומר, זה רק אחרי שהוא נכנס בעצם למכללה להכשרת מורים, כלומר כל תהליך הכניסה מבוסס על מבחנים פסיכומטריים שאנחנו יודעים ששם עדיין לא מוסד.ר שום דבר.
זבולון אורלב: כי אין תקנות, אז אין הסדר.
נח גרינפלד: קשה לומר שזה לא מוסדר.
נח גרינפלד: אם זה פועל לחלוטין אז המת"ל גם יהיה אבחון מוכר גם על פי התקנות.
יהודית גידלי: מה זה מת"ל?
זבולון אורלב: המת"ל הוא גם תקף לגבי סטודנטים להכשרת מורים?
נח גרינפלד: ודאי, תנאי הקבלה הם מבחן פסיכומטרי.
נח גרינפלד: המת"ל זה האבחון המוכר, הליך אבחון שמבצע יחידה למבחנים פסיכומטריים שמי מאובחן על ידי כלי האבחון הזה, הוא כלי אבחון.
גיא פינקלשטיין: זה כלי אבחון, הוא לא מאבחן, צריך להדגיש.
נח גרינפלד: הוא כלי, אני מדגיש , בזה מאבחנים.
נח גרינפלד: אחר כך שתלמיד עומד בתנאי הקבלה והוא בא ללמידה, הוא יזכה למרכז התמיכה ומרכז התמיכה שם מבצעים תהליך אבחון על ידי מאבחנים ושם הוא יקבל את ההתאמות הנדרשות, את הלווי הנדרש מבחינת לימודים בתוך המכללה.
נח גרינפלד: אבל השאלה הייתה לגבי תנאי הקבלה וזה כל מה שהאבחון של המת"ל לצורך הארכת זמן ולצורך התאמות במבחן הפסיכומטרי וזה כמובן מהווה תנאי בכל ההשכלה.
אלכס מילר: טוב, אז זה בעניין, עדיין לא הגיעו?
אלכס מילר: יש מי שרוצה?
מירב ישראלי: מישהו יכול להגיד לנו איפה עומד העניין של התקנות?
מירב ישראלי: איפה זה תקוע?
אלכס מילר: לפי מה שהבנתי יש שם פינג פונג בין משרד המשפטים למועצה להשכלה גבוהה.
מירב ישראלי: זה עבר למשרד המשפטים?
זבולון אורלב: משרד המשפטים לא פה, לשכה משפטית,
אלכס מילר: טוב רבותי, מה שאנחנו נעשה זה דבר כזה.
אלכס מילר: מועצה להשכלה גבוהה מבחינתי כל התקנות שלכם מוקפאות עד שיביאו את עניין לקויי למידה, כל הנושא של ההוצאות לחברי מועצה להשכלה גבוהה, כל הנושא של חובת המכרזים, הכול מוקפא עד לתקנות האלה.
אלכס מילר: משרד המשפטים כל ההבנות שלי איתם לגבי החוק של חבר הכנסת אורי אריאל בעניין של המוזיאונים ביו"ש מתבטלות, זה בעניין זה.
אלכס מילר: אני מבחינתי מוכן לחכות אם זה לחוץ להם כל התקנות שלהם והסיכומים, מבחינתי תוך שבועיים אנחנו נעשה כאן ישיבת מעקב על נושא של לקויות למידה.
גיא פינקלשטיין: עוד מילה אחת שקשורה למה זה מתעכב, כדי שנגיד למחוקק עצמו שידע.
גיא פינקלשטיין: יש תוכניות של משרד החינוך אולי גם של המועצה להשכלה גבוהה להביא שינויי חקיקה אולי אפילו מרחיקי לכת בחוק הזה.
גיא פינקלשטיין: אני מתרשם מהדיונים שלי הלא רשמיים עם האנשים שעוסקים בזה שכנראה יש שם תוכניות ובונים שם חוק, אולי אפילו חדש, אני לא יודע, ממש שינויי חקיקה מרחיקי לכת בחוק ולכן עובדים על זה ולא מביאים את זה הנה במקום להביא משהו מוגמר, עושים שינויים כדי להביא הנה שינויים.
גיא פינקלשטיין: הייתי רוצה לדעת מה השינויים המתוכננים על ידי משרד החינוך, המועצה להשכלה גבוהה בחוק?
גיא פינקלשטיין: כי אני לא יודע מה השינויים המתוכננים, אבל אולי זבולון יודע.
אלכס מילר: אני רוצה לשאול משהו ממשרד הבריאות, אתם שותפים לעניין התקנות אם אני לא טועה, בעניין כל מי שבעצם מאבחן, הפסיכיאטרים שם, אני שמעתי שיש שם איזה שהיא בעיה בתוך העניין הזה, אז יש לכם התקדמות בסוגיה הזו, מי המאבחן?
אלכס מילר: מי בעצם מקבל את האישור?
אלכס מילר: כי אני הבנתי שעם איגוד הפסיכיאטרים
יהודית גידלי: לא פסיכיאטרים, פסיכולוגים.
מירב ישראלי: אני הבנתי שבעניין הזה, אם רוצים לעשות שינוי, צריכים שינוי בחוק הראשי ולא בתקנות כי הדברים האלה נקבעו בחוק.
אורלי בוני: זה לגבי אבחון של קשב וריכוז של רופאים, שם צריך לעשות תיקון בחוק.
מירב ישראלי: עשינו כל כך הרבה דיונים על זה בועדה, על הנושא הזה.
אורלי בוני: ולא קיבלתם את ההסתייגויות שלנו?
זבולון אורלב: לא קבלנו.
זבולון אורלב: אתם רוצים, תגישו הצעת חוק.
אלכס מילר: אני הבנתי, שכל העניין הזה צריך לעלות בתוך התקנות.
אורלי בוני: יש תיקון אחד שהתקבל על ידי הועדה המשותפת שהייתה והיא הוגשה והלשכה המשפטית של משרד החינוך קבלה את זה, אנחנו לא ראינו את טיוטת התקנות עדיין מוכנה, אנחנו רק ראינו את המסמך הסופי של הועדה, לא ראינו את טיוטת התקנות אבל לפי סיום מסמך התקנות, היה צריך לתרגם את זה לתיקון חקיקה.
מירב ישראלי: אם נקבע בחוק מי רשאי לאבחן הם לא יכולים לתקן את זה בתקנות.
אורלי בוני: יש איזה לקונה איך שזה נכתב בתקנות.
מירב ישראלי: פרשנות, אוקי , גם זה נתון כמובן לביקורת משפטית.
אורלי בוני: אבל הגישו תיקוני חקיקה.
אורלי בוני: ככה נאמר לנו.
מירב ישראלי: עד כמה שידוע לי ואני רואה תזכירים, אפילו תזכיר חוק לא יצא.
גיא פינקלשטיין: אני רק מבקש שגם הארגונים יקבלו את שינויי החקיקה ואת התקנות לכשמישהו ינסח אותם ויגמור אותם כדי שנוכל להגיב, ודאי גם לנו יהיה מה להגיב על זה.
אורלי בוני: אני חושבת שמשרד הבריאות לא יוכל להגיב כל עוד הוא לא רואה את המסמך כי אנחנו לא ראינו את המסמך של התקנות.
מירב ישראלי: משרד הבריאות הוא לא השחקן הראשי, מי שצריך לענות לנו פה זה משרד החינוך.
אורלי בוני: אבל אנחנו שחקן ראשי בנושא של מאבחן.
מירב ישראלי: בסדר, אבל מי שהסמכות שלו להביא - - -
אלכס מילר: כשהתקנות יבואו, בטוח שתהיה לכם התייחסות לסעיפים שם.
אלכס מילר: מה שחשוב, טוב, בוא נעשה דבר כזה, קודם כל מה שאנחנו עושים, הדיון בשבוע הבא על חובת המכרזים של האקדמיה מבוטל ובמקום זה נעשה את הדיון על, ראית את הכתבה על האתיופים בבית שמש?
אלכס מילר: גם את הנושא של משרד המשפטים.
אלכס מילר: גברתי היועצת המשפטית, את תגידי למשרד המשפטים שהם בבעיה רצינית עם החוק הזה, שיכול להיות שאלכס לא יחכה חודשיים כמו שהתחייב, כי אם מזלזלים בוועדה שלי אני גם לא מחויב להסכמות שיש לי עם המשרד הזה.
אלכס מילר: אני גם אפנה ליו"ר ועדת חוק חוקה ומשפט בכנסת, שהוא חבר סיעתי, בעניין ההקפאה של כל הבקשות של משרד המשפטים בוועדת חוקה.
זבולון אורלב: והוא אדם שרגיש מאד לזכויותיהם של אנשים.
אלכס מילר: הוא גם רגיש מאד לבקשות של חבר סיעתו.
זבולון אורלב: וגם לזכויות של אנשים עם מוגבלות.
אלכס מילר: טוב, אז רבותי אני מאמין שאנחנו נפגש כאן עוד שבועיים או שלושה.
אלכס מילר: יום שני, תאריך 5.12.2011, ט' בכסלו תשע"ב.
אלכס מילר: הנושא שעל סדר יום, מימון שעות שחיה במערכת החינוך.
אלכס מילר: רבותי, אני קיבלתי כאן פניה בכך שהופץ על ידי משרד החינוך, הפיקוח על חינוך גופני מחוז מרכז, בקשה לכל אותם התלמידים שקבלו, בהיבט של לימודי שחיה לכתות ה' חובה במדינת ישראל כחלק מתוכנית הלימודים כמפורט בחוזר מנכ"ל ס"ג 10 א', א' בסיון תשס"ג 1.6.2003, עמ' 37, באותו דף שהופץ אם אין לכם אותו, אני אעביר לכם, אנשי משרד החינוך במשך אותם המטרות והסייגים שכתובים בדף שהופץ להורים, דמי ההשתתפות בלימודי השחייה, 150 ₪ לתלמיד.
אלכס מילר: עכשו, בדקנו גם את החוזר מנכ"ל שכך כתוב שם שהמימון יהיה על חשבון ההורים אבל זה כפוף לאישור תשלומי ההורים.
אלכס מילר: תשלומי ההורים, בדקנו, אין שם דבר שקשור להיבט שחייה.
אלכס מילר: שוחחתי גם עם המשרד.
אלכס מילר: אני גם הבנתי שבמשרד מחפשים דרך להסדיר את הסוגיה הזו.
אלכס מילר: חלק הפנו אותי לעניין של התשלומים מרצון אלו תשלומים מרצון ולא מחובה.
אלכס מילר: צריך להבדיל בין שתי הסוגיות האלו וזה גם צריך להיות מפורט להורים בהיבט של המנגנון של אישור תשלומי הורים מרצון על ידי ועד ההורים המוסדי.
אלכס מילר: כמובן שזה לא צריך להיות תחת כותרת של משרד החינוך.
אלכס מילר: אני אשמח לשמוע מכם את ההבהרות בסוגיה זו וגם אם המשרד יכול להתייחס אם יש עוד חובות כאלו ואחרות שהם במסגרת של פעילות ארצית של המשרד שהם חובת תשלום נוספת על ההורים למה שאנחנו אישרנו פה בועדת החינוך בתחילת שנת הלימודים.
אלכס מילר: מי כאן ממשרד החינוך?
מאיר שמעוני: שלום, מאיר שמעוני מנהל מחוז ירושלים משרד החינוך.
מאיר שמעוני: נפגשנו לא מעט.
אלכס מילר: גם בירושלים הופץ אותו מסמך?
מאיר שמעוני: לא, אבל זו סוגיה מוכרת.
אלכס מילר: האם הופץ מסמך זה עם כותרת של משרד החינוך רק במחוז מרכז או בכל המחוזות?
מאיר שמעוני: להערכתי, בכל המחוזות כולל מחוז ירושלים, בצורה כזו או אחרת.
אלכס מילר: עם הגדרות התשלום?
מאיר שמעוני: ברור.
מאיר שמעוני: נושא לימודי השחייה שהוא נושא חשוב בפני עצמו, קיים כבר לא מעט שנים והוא כולל למעשה, קודם כל צריך להבין שהוא מרכיב תוספתי מעבר לשיעורי חינוך גופני שקיימים.
מאיר שמעוני: לימודי השחייה בעצמם הם למעשה מרכיבים שני דברים מאד חשובים.
מאיר שמעוני: אחד זה לימודי השחייה, השיעורים עצמם שזה ממומן על ידי המשרד באופן מלא.
מאיר שמעוני: והחלק השני שזה לעניין שאדוני העלה, זה סוגיה של ההסעות, השתתפות בדמי כניסה, אם שאלת בסוף אם יש דברים נוספים, אז כל העלות הזו כוללת גם הסעות ובית, כניסה לבריכת השחייה, המקסימום הוא באמת מאה וחמישים שקלים, אבל הוא משתנה ממקום למקום כי יש מקומות שגם גובים פחות ויש מקומות שזה מאה , מאה חמישים, שמונים, זה מאד דיפרנציאלי.
אלכס מילר: יש לכם מגבלה במשרד החינוך בהיבט הזה או שזה ?
מאיר שמעוני: מאה חמישים שקלים, זה ה- limit.
מאיר שמעוני: בחוזר של המפמ"ר.
מאיר שמעוני: ברגע שהסוגיה הזו עלתה ואדוני היו"ר כבר אמר את זה, המשרד הולך בעקבות זה והוא החל באיזה מהלך להעלות את הסוגיה של מימון ההסעות בשיתוף הרשות המקומית ומשרד האוצר, במסגרת ועדת הסעות עליונה ברשות המנכ"לית, על מנת למסד את כל נושא ההסעות כמו שקיים דרך אגב.
אלכס מילר: רק הסעות, או שיש גם תשלום עבור נציג או תשלום או הסדר עם הבריכה?
מאיר שמעוני: החלק הארי זה ההסעה ויש עוד חלק יחסי, שזה הכניסה.
אלכס מילר: במרכיב של אותם 150 שקלים, פחות או יותר, יש מרכיב נוסף חוץ מהסעות?
מאיר שמעוני: המרכיב של מאה חמישים שקל, כולל את ההסעות ודמי כניסה ואמרתי זה ה- limit, יש מקומות שזה פחות.
אלכס מילר: אנחנו צריכים להבין ממה זה מורכב.
מאיר שמעוני: משני הדברים האלו, כל השאר זה בעלות של המשרד.
מירב ישראלי: שתים עשרה פעמים נדמה לי.
מאיר שמעוני: בין עשרה לשנים עשר מפגשים בשנה.
מאיר שמעוני: זאת התוכנית.
מאיר שמעוני: עכשו, ההצעה בעקבות הנושא שעלה הצעה של המנכ"לית להעלות את זה בועדת הסעות עליונה, למסד את זה כמו השתתפות, יש למשל במשרד חוות חקלאיות, יש מרכזים ימיים, אז לעשות איזה מיסוד של הדבר הזה שהרשות המקומית מממנת פר קפיטא, פר ראש של תלמיד איזו השתתפות מסוימת.
מאיר שמעוני: זה הכוון לשם המשרד רוצה למסד את הסוגיה הזו.
מירב ישראלי: מה זה אומר מבחינת השתתפות ההורים?