GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס מילר: להביא את זה למצב של משבר או התבצרות, זו טעות.
נסים זאב: זה לא משבר.
זבולון אורלב: בטח שזה משבר.
נסים זאב: האם אתה יודע שהתורה מחייבת אותנו בהתנדבות?
נסים זאב: האם אני צריך חוק בשביל התנדבות?
נסים זאב: היו"ר אלכס מילר: אני רוצה לשאול אותך: מה אתה היית עושה אם היינו מגיעים עם חוק שלך לקראת הצבעה שנייה ושלישית,ובאמצע דיון היה מתברר המצב הזה?
משה גפני: אלה מעשים של בכל יום.
משה גפני: זה קורה כל הזמן.
אלכס מילר: אלה חוקים בתמיכת הממשלה.
משה גפני: מה זו הממשלה?
משה גפני: התברר עכשיו מצב אחר.
משה גפני: עד אתמול, אני בכלל לא הייתי בעניין.
אלכס מילר: לא יכול להיות שהחוק מגיע לקריאה שנייה ושלישית, ובאמצע הדיון מתברר שיש איזושהי בעיה.
אלכס מילר: הגיע הזמן שתתחילו להיכנס כאשר אתם רואים שנושאים הקשורים לחינוך מגיעים לשולחן ועדת השרים לענייני חקיקה, כדי שלא נגיע למצב בו מאשרים את החוק בקריאה טרומית ובקריאה ראשונה, ואחר כך זה קורה.
משה גפני: לא ידענו.
משה גפני: אמרו לנו אחרת.
משה גפני: היינו פה, אבל אמרו לנו אחרת.
אלכס מילר: זו פעם שנייה שזה קורה.
אלכס מילר: אני מקבל את בקשת נשיאות הכנסת, שנדחה את ההצבעה בעניין זה למועד אחר.
משה גפני: תקבל גם את ההצעה שלנו.
משה גפני: למה שלא תהיה נחמד?
אלכס מילר: אם היתה לכם בקשה, הייתי שומע.
משה גפני: יש לנו בקשה: אנחנו מבקשים לדחות את ההצבעה.
משה גפני: אנחנו רוצים להגיע להסכמה עם חה"כ אורלב.
אלכס מילר: אנחנו מכבדים את החלטת הנשיאות, אבל אנחנו פונים לנשיאות הכנסת ומבקשים שברגע שמתקבלות החלטות כמו זו: למנוע מוועדה בכנסת לקיים הצבעה בחוק או בהחלטה, יש להודיע מוקדם יותר.
אלכס מילר: אנחנו לקחנו עכשיו שעה ומשהו מזמן הוועדה, בזמן שהיינו צריכים להתקדם עם החוק.
נסים זאב: אני מבקש להוסיף את המילים: "או בהתנדבות".
אלכס מילר: אני לא מצביע.
זבולון אורלב: "בהתנדבות" היה קיים כבר קודם.
נסים זאב: אני מבקש שזה יירשם בפרוטוקול.
אלכס מילר: חה"כ מקלב, חה"כ גפני, חה"כ נסים זאב, אני רוצה שאחד מכם ירכז את עמדתכם להמשך החקיקה.
אלכס מילר: כמובן שישנה ההחלטה, האם אתם מעלים את זה מבחינה קואליציונית.
אלכס מילר: לכל אחד מכם יש זכות להעלות סוגיות כאלה ואחרות.
אלכס מילר: חה"כ זבולון אורלב, אני פונה אליך בעניין המיצוי של כל אותם התיאומים.
אלכס מילר: משרד החינוך, כמו שאתם יודעים, המציע מחויב בתיאום עם משרד החינוך.
משה גפני: אם אנחנו מתאמים עם מוזס, זה מספיק?
זבולון אורלב: אם הוא יהיה שר החינוך.
אלכס מילר: חה"כ גפני, כרגע יש לי עמדה של משרד החינוך לנוסח הזה.
אלכס מילר: משרד החינוך תומך.
אלכס מילר: אני מציע, שאתם תנסו להגיע להסכמות בכל העניין הזה.
אלכס מילר: אם תגיעו, תגיעו.
אלכס מילר: אם לא תגיעו, זה יגיע אליי ואני אכריע.
נסים זאב: אני מבקש, שההערה שלי תירשם בפרוטוקול: "או בהתנדבות", ושזו תהיה מהות הדיון.
אלכס מילר: חה"כ מקלב, האם אתה מבקש נושא חדש?
אלכס מילר: אני לא אקיים עוד ישיבה אחר כך.
אלכס מילר: כאשר אנחנו נגיע להסכמות, אנחנו נצביע.
אלכס מילר: אם תדרוש אז, תהיה עוד פעם דחייה.
אורי מקלב: אז אני לא אדרוש.
אלכס מילר: חה"כ מקלב מוותר על בקשה לנושא חדש.
אלכס מילר: אני מבקש מהיועצת המשפטית להכניס את הנושא של החינוך המשולב לנוסח החוק.
זבולון אורלב: להכניס את המילה "ציונות" להגדרה של חוק השילוב.
אלכס מילר: אנחנו מברכים את שר החינוך.
אלכס מילר: השר הגיע על פי בקשתי, כיוון שהנושא עולה אצלנו בוועדה בפעם הראשונה.
אלכס מילר: מכאן ואילך מדובר בהשתתפות של השלטון המקומי מול המדינה.
אלכס מילר: חשוב שיהיו פה הבהרות חד משמעיות על ידי השר, כי אנחנו מדברים על כל מערכת החינוך במדינת ישראל, המופעלת על ידי השותפים: השלטון המקומי ומשרד החינוך.
אלכס מילר: אני רוצה לברך את המנכ"לית החדשה של משרד החינוך, דלית – ברוכים הבאים לוועדת החינוך.
אלכס מילר: זו ישיבה ראשונה שלך.
אלכס מילר: אנחנו מקווים, שתוכלי לבקר אצלנו רבות, ונוכל להביא בשורות לכל המערכת הלא פשוטה אבל בין הכי חשובות, אם לא הכי חשובה, למדינת ישראל ועתידה.
אלכס מילר: אני מציע, שנפתח עם משרד החינוך שיציג לנו את הצו.
גדעון סער: אני אציג מסגרת, ואת הצו עצמו יציגו אנשי המקצוע.
גדעון סער: אנחנו מקיימים את הדיון הזה במסגרת חובת היוועצות שיש לי כלפי ועדת החינוך, כשם שקיימתי אותה עם שר הפנים, בעת שאנחנו מתקינים מדי שנה את הצו לפי סעיף 7ב – חוק לימוד חובה.
גדעון סער: אני מדגיש בפתח הדברים, שזה הליך היוועצות ולא הליך אישור.
גדעון סער: אנחנו כאנשי פרלמנט יודעים היטב את ההבדל.
גדעון סער: הצו בגדול איננו מחולל שינוי מהצו שאושר על ידי, לאחר היוועצות, בשנת הלימודים הקודמת, שנת הלימודים תשע"א, הגם, כפי שיפורט כאן, יש יותר הקצאות, אפילו בהיבטים הנכללים בצו.
גדעון סער: למשל, יש תוספת גדולה לפסיכולוגים.
גדעון סער: הפרופורציה בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי לא משתנה, אבל הסכום כן משתנה - יותר נכון, גדל.
גדעון סער: הטיעון או הוויכוח העיקרי, שנוגע לצו, נסב – ויושב איתנו כאן עו"ד בוקובזה, שנמצא בהליך בבית המשפט העליון בעתירה שהגיש לבג"צ - סביב סוגיית הדיפרנציאליות.
גדעון סער: כאן אני רוצה להדגיש מספר נקודות חשובות.
גדעון סער: השלטון המקומי, מאז ומתמיד, התנגד לדיפרנציאליות.
גדעון סער: כאשר אני נכנסתי לתפקידי ועמד על הפרק דוח פוגל, כאשר היתה כבר הסכמה בין השרה הקודמת לבין משרד האוצר, השלטון המקומי התנגד לדיפרנציאליות.
גדעון סער: תיכף אני אבהיר איפה הדיפרנציאליות נכונה.
זבולון אורלב: דיפרנציאליות פירושה, שמשרד ישתתף באופן שונה על פי האשכולות.
גדעון סער: תיכף אני אסביר, באיזו מתכונת אני מצדד בדיפרנציאליות ובאיזו מתכונת אני חושש מדיפרנציאליות.
גדעון סער: נקודה שנייה – הצו רחוק מלמצות את מכלול הדברים שבהם משרד החינוך משתתף בתקציבי השלטון המקומי בנושאי חינוך – ברוב המכריע של ההוצאות – שבו יש הרבה מאוד מרכיבים דיפרנציאליים, כפי שאני אפרט.
גדעון סער: אני חושב, שחשוב שהוועדה תדע את התמונה הרחבה.
גדעון סער: בתוך המכלול הזה, אני יכול לתת כמה דוגמאות למרכיבים דיפרנציאליים.
גדעון סער: אנחנו סיימנו השנה, במהלך של 5 שנים של יישום מדד שטראוס, שיש בו הסטה של שעות טיפוח על פי מדד סוציו-אקונומי לטובת שכבות חלשות.
גדעון סער: הדבר הזה בפירוש הסיט שעות בתוך המערכת, מבתי ספר חזקים ליותר חלשים.
גדעון סער: אנחנו מקיימים תוכנית להפחתת מספר תלמידים בכיתה, וגם היא מתבצעת על בסיס דיפרנציאלי.
גדעון סער: לא דין רשות חלשה כדין רשות חזקה בעניין הזה.
גדעון סער: אנחנו מקיימים עכשיו תוכנית להתאמת מערכת החינוך למאה ה-21 דרום ומחוז צפון.
גדעון סער: עוד לא הגענו למחוז תל אביב ומחוז מרכז.
גדעון סער: הוספנו שעות בחטיבות ביניים למקצועות ליב"ה – כאשר חלק מהן הקצנו באופן דיפרנציאלי, תוך מתן עדיפות לשכבות חלשות.
גדעון סער: נושא נוסף - מוחזקות בחטיבות עליונות בפריפריה.
גדעון סער: בנושא של הסעות תלמידים יש הבדל כמה משתתפים – אצל רשויות יותר חלשות 80%, אצל רשויות אחרות 40%-50%.
גדעון סער: ניהול עצמי של בתי ספר – זה נושא חדש שמושקעים בו 110,00,000 שקלים.
גדעון סער: 76,000,000 שקלים מושקעים באופן דיפרנציאלי.
גדעון סער: נמצא פה גם יו"ר מרכז השלטון המקומי וגם יו"ר ועדת החינוך של השלטון המקומי.
גדעון סער: בפגישה עם מספר ראשי רשויות, בפורום ראשי הערים הגדולות, מתח עלי ביקורת ראש העיר תל אביב ושאל למה זה דיפרנציאלי.
גדעון סער: תיכף אני אסביר למה אני מצדד בדיפרנציאליות ואיפה אני מצדד בדיפרנציאליות.
גדעון סער: נושא נוסף, שהצגנו פה בוועדה ביחד עם יו"ר השלטון המקומי, שלמה בוכבוט, הוא הנושא של משלחות התלמידים לפולין וההשתתפות של הרשויות בנושא הזה.
גדעון סער: זה גם נושא חדש.
גדעון סער: זה גם דיפרנציאלי.
גדעון סער: הרחבת חוק לימוד חובה י"א-י"ב – התמקדנו בכוונה ברשויות מסוימות.
גדעון סער: ביקור תלמידים בירושלים – זה דבר חדש שאני עשיתי.
גדעון סער: ההשתתפות היא דיפרנציאלית.
גדעון סער: העדפה היא לפריפריה.
גדעון סער: חוק הנוער – הוועדה אישרה מימון מנהל יחידות נוער ברשויות המקומיות.
גדעון סער: התקצוב הוא דיפרנציאלי.
גדעון סער: אני יכול להמשיך ולתת, אדוני היו"ר, הרבה מאוד דוגמאות כדי להבהיר את הדברים לוועדה.
זבולון אורלב: הזנה בבתי הספר – השתתפות דיפרנציאלית.
גדעון סער: אומר לי חה"כ אורלב – הזנה בבתי הספר גם מבוססת על השתתפות דיפרנציאלית.
גדעון סער: כל זאת כדי שלא יתקבל רושם מוטעה על בסיס הנושאים המוזכרים בצו בלבד, שהם אינם דיפרנציאליים.
גדעון סער: מדוע התנגדתי לדוח פוגל?
גדעון סער: כאשר בא האוצר עם תפיסת עולם, שמטרתה, להבנתי – היתה בשעתו, ואני לא אומר שזו תפיסת של האוצר היום - היתה הקטנת אחריות המדינה לחינוך.
גדעון סער: כאשר דיברו על רשות מבוססת, הגדירו בעצם את רוב תושבי מדינת ישראל.
גדעון סער: אני לא מדבר רק על כפר שמריהו, סביון או אפילו תל אביב, אלא על בת ים, חדרה ונתניה.
גדעון סער: גם הן היו רשויות מבוססות לצורך העניין.
גדעון סער: אני ראיתי סכנה גדולה בנסיגה של המדינה מתקצוב החינוך ברשויות המקומיות, שתוריד את רמת החינוך בישראל.
גדעון סער: רשויות מקומיות, שעד היום נתנו אקסטרה או מרכיבים תוספתיים מעבר למה שהמדינה נותנת, כאשר הן יצטרכו לתת את הדברים הבסיסיים סך כל ההשקעה בחינוך תרד, וכתוצאה מזה רמת החינוך תרד.
גדעון סער: לכן, אני דוגל בדיפרנציאליות בכסף תוספתי.
גדעון סער: כל כסף תוספתי שאני מביא למערכת, כל פרויקט חדש, כל מהלך חדש, אני מאוד משתדל – וכאשר אנחנו משתדלים, אנחנו גם מצליחים בדרך כלל – לתקצב אותו באופן דיפרנציאלי.
גדעון סער: כלומר, לתת לרשויות החלשות יותר בכל כך הרבה מהלכים שאנחנו מבצעים.
גדעון סער: אנשי משרדי, לפחות בקדנציה הנוכחית, יודעים את זה היטב.
גדעון סער: זו שאלה שנשאלת בכל דיון.
גדעון סער: אינני רוצה, ונדמה לי שגם השלטון המקומי לא רוצה, להגיע לדיפרנציאליות על חשבון הסתה פנימית בתוך תקציבי השלטון המקומי.
גדעון סער: אדוני היו"ר, מאחר ואנחנו חיים במסגרת תקציב דו שנתי 2011-2012, שנות לימוד תשע"א-תשע"ב, הצו הזה שמובא בפני הוועדה הוא לא שונה.
גדעון סער: בגדול, זה הצו כפי שהיה בשנה שעברה.
גדעון סער: במסגרת הדיונים על תקציב 2013 מול משרד החינוך - מן הסתם תהיה לזה נגיעה לשנת הלימודים תשע"ג, שנת הלימודים הבאה - אני מאוד מעוניין להגיע לכך, שלפחות לחלק מהמרכיבים יהיה תקצוב תוספתי של האוצר, שילך כולו לרשויות החלשות.
גדעון סער: אני חושב, שגם הרשויות החזקות דוגלות בזה שאם יש לי כסף נוסף אני לא צריך לחלק אותו באופן שוויוני, להבדיל מדבר אשר הרשויות המקומיות מורגלות מקדמת דנה, שהוא מתוקצב על ידי משרד החינוך.
גדעון סער: זו המטרה שלי.
גדעון סער: אני קיימתי על כך שיחות.
גדעון סער: באתי בדברים עם שר הפנים, והסכמנו שיהיה שיתוף פעולה בעניין הזה לקראת שנת התקציב הבאה.
גדעון סער: אני גם שוחחתי על כך עם יו"ר מרכז השלטון המקומי.
גדעון סער: הסברתי לו את האילוצים מצד אחד, ומצד שני את הרצונות שלנו - ובעניין הזה, לדעתי, אנחנו שותפים לתפיסה.
גדעון סער: אדוני היו"ר, אני גם מתכוון להקים ועדה, שבראשה תעמוד המנכ"לית של משרד החינוך, הגברת דלית שטאובר.
אלכס מילר: זה לאחר שדיברנו איתך בסוף שבוע על העניין הזה.
גדעון סער: אתה ויו"ר מרכז השלטון המקומי.
גדעון סער: אני חייב להגיד, שעם יו"ר מרכז השלטון המקומי גם דיברנו על כך עוד קודם לכן, לאו דווקא על ההרכב הספציפי הזה, אבל על אותה הידברות.
גדעון סער: יש לזה שני ממדים: בחינה של כלל הדברים, ורצון להגיע מול האוצר להסדר יותר טוב בהיבט שציינתי.
גדעון סער: אני רוצה לומר עוד שני דברים: כאשר אני רואה את הסכומים התוספתיים לתקציב שלטון מקומי שאנחנו מתקצבים, אני רוצה לתת הסבר על מה אנחנו מדברים.
גדעון סער: דיברנו על נושא של אבטחת מוסדות חינוך במגזר המיעוטים, ניהול עצמי.
גדעון סער: אנחנו העלינו במאות מיליוני שקלים את סך כל הסכומים - עוד לפני שאני מדבר על נושא שכר - את התקציבים שאנחנו מעבירים היום לשלטון המקומי כמשרד חינוך.
גדעון סער: כאשר באים, מתחשבנים ושואלים כמה כל צד נושא, אני אטען שלא רק שהמדינה נושאת ביותר מ-75%, אלא שהיא נושאת בלמעלה מ-80%.
גדעון סער: יש דבר שלא סופרים אותו – ההוצאה הכי גדולה במערכת החינוך: שכר עובדי ההוראה.
גדעון סער: שכר עובדי ההוראה הוא 89% מתקציב משרד החינוך.
גדעון סער: כאשר באים ועושים את ההתחשבנות מה כל גורם מוציא, אני מציע לשים את כל המרכיבים האלה על השולחן.
גדעון סער: אני אומר את הדברים האלה רק כדי שנקבל פרספקטיבה.
גדעון סער: אני לא מייצג כאן את משרד האוצר, אבל אני חייב להיות הגון ולומר שבקדנציה הזו יש תוספות ניכרות לחינוך.
גדעון סער: בדיון הבא שיעסוק בדוח ועדת טרכטנברג – ואני לא רוצה להיכנס לזה כרגע, כי אני אשתתף גם בדיון הזה – נראה שיש תוספות נוספות.
גדעון סער: בואו ניקח מרכיב אחד של חה"כ אורלב – וגם אתה מכיר אותו, חה"כ מילר, אבל התחיל להוביל אותו חה"כ אורלב כאשר היה יו"ר הוועדה – כל נושא התוספת המיועדת לתלמידים משכבות חלשות בנושא תשלומי הורים.
גדעון סער: הוא גם חלק מאותו מהלך שבא ליצור הסדרים יותר צודקים במערכת.
גדעון סער: אני לא יכול להישען על תוספות תקציביות על פי סיכומים, ומצד שני להרחיב כל סעיף תקציבי בתוך שנה נתונה, כאשר אין לי מקור תקציבי לזה.
גדעון סער: לכן, הצו הוא בסדר.
גדעון סער: יש מרכיב נוסף שלא נכלל בצו – הסעות תלמידים.
גדעון סער: היה בנושא הזה דיאלוג בין משרד האוצר לבין השלטון המקומי, עם מעורבות פעילה שלנו, ואני מקווה שהוא יסוכם בקרוב.
גדעון סער: מדובר בסכום של 140,000,000 שקלים בשתי פעימות, שנועד לפצות על התייקרות בתעריפי ההסעות – דבר שהשלטון המקומי הניף, בצדק, כי הוא סובל מכך שהדלק התייקר והוא לא קיבל את הפיצוי במשך הזמן הזה.
גדעון סער: גם בנושא הזה היתה נכונות של משרד האוצר – מעבר לזה שההשתתפות היא דיפרנציאלית - שהעברת הכספים תיקח בחשבון איתנות כלכלית של הרשויות המקומיות בשתי הפעימות.
גדעון סער: אני מקווה, שזה יסוכם בקרוב.
גדעון סער: אני בהחלט מודע למצבן של אותן רשויות יותר חלשות, ומשתדל בכל דבר שאני יכול לסייע להן, כי אני יודע שההתמודדות שלהן היא יותר קשה.
גדעון סער: החובה שלנו היא לעשות כל מה שאנחנו יכולים לעשות על מנת להקל עליהן.
גדעון סער: אני מציע, שמשה או יבינה יציגו את הצו.
יבינה זכאי בראונר: אני אומר כמה מילים כלליות, ומשה יאמר כמה מילים לעניין הרכיבים התקציביים עצמם.
יבינה זכאי בראונר: ברמה המשפטית - כתבנו צו מכוחו של סעיף 7ב לחוק לימוד חובה.
יבינה זכאי בראונר: סעיף 7ב לחוק לימוד חובה אומר בעצם, ששר החינוך, בהתייעצות עם השלטון המקומי ועם ועדת החינוך של הכנסת, יקבע את תחומי ההשתתפות.
אלכס מילר: לא עם השלטון המקומי, עם שר הפנים.
זבולון אורלב: אדוני השר, שכחת לציין זכות שעומדת לך - שנים רבות שר החינוך לא הביא לאישור הוועדה את הצו הזה.
זבולון אורלב: אתה השר הראשון, לאחר שנים רבות מאוד, מביא את הצו הזה בפעם הראשונה.
אלכס מילר: זה לא בא לאישור, זה בא להתייעצות.
גדעון סער: למה לא הביאו את זה בעבר?
זבולון אורלב: כי לא היו שרים כמוך.
שלמה בוחבוט: זה לא בדיוק.
גדעון סער: לא צריך לתקן אותו.
זבולון אורלב: אני אומר את זה לשבח.
שלמה בוחבוט: היתה מעורבות שלנו.
גדעון סער: אני חייב להגיד, שיש מעורבות של מרכז השלטון המקומי, בהנהגתו הנוכחית, שלא היתה בעבר.
גדעון סער: במכלול הדברים הנוגעים לזכויות של השלטון המקומי.
גדעון סער: להגיד לך את האמת, זה לא תמיד מקל עלינו.
גדעון סער: מצד שני, אנחנו מברכים על זה, כי השלטון המקומי הוא שותף בתחום החינוך.
קריאה: גם בגלל הבג"צים.
יבינה זכאי בראונר: הסעיף אומר: "השר, בהתייעצות עם שר הפנים ועם ועדת החינוך של הכנסת, יקבע בצו שיפורסם ברשומות את שיעור ההשתתפות של המדינה ושל רשויות החינוך המקומיות, בקיום מוסדות חינוך רשמיים.
יבינה זכאי בראונר: לכן, הצו הזה מדבר על פרמטרים הקשורים בקיום מוסדות חינוך רשמיים קיימים.
יבינה זכאי בראונר: השר דיבר על דברים נוספים.
יבינה זכאי בראונר: הרכיבים הם בחלקם לפי מדדים סוציו-אקונומיים, ובחלקם ביחס לכל המערכת באופן כללי.
יבינה זכאי בראונר: משה יפרט.
אלכס מילר: אני רוצה שתסבירו לי על מה המהומה כאן מבחינת הסעיפים, איפה העניין של בקשת הדיפרנציאציה.
אלכס מילר: כרגע, אני רואה את סעף 2 של סעיף ב, הנושא של אגרות, שם יש דיפרנציאציה.
מירב ישראלי: תסבירו גם את העניין של הקצאת המשרות.
גדעון סער: למשל, פסיכולוגים.
יבינה זכאי בראונר: אולי משה יפרט, ואחר כך יבואו השאלות.
אלכס מילר: בואו נתחיל מהסעיף הראשון ועד סעיף 2ב.
משה גפני: הצו מתייחס לרשימת נושאים, שהמשרד מתקצב במסגרת חוק חינוך חובה.
משה גפני: שכר עבודה של עובדי הוראה מתוקצב באופן מלא, בשיעור 100% מהיקף העלות.
אלכס מילר: סעיף 1 זה רק הגדרות.
משה גפני: סעיף 2 מגדיר את שיעורי ההשתתפות בכל נושא ונושא.
משה גפני: סעיף א' מתייחס לשכר עבודה לגבי מורים עובדי מדינה, שאנחנו משלמים את מלוא שכרם, בהיקף של 100%.
משה גפני: סעיף ב' מדבר על השתתפות של הרשויות המקומיות בנושא של אגרת שכפול, חומרי מלאכה וערכות טכנולוגיות.
משה גפני: ההשתתפות פה היא דיפרנציאלית, לפי אשכולות הסוציו-אקונומיות של הלמ"ס לגבי החוסן הכלכלי של הרשויות המקומיות.
משה גפני: באשכול 1 ו-2 ההשתתפות היא 90%, ובאשכולות 8-10 ההשתתפות היא 50%.
משה גפני: סעיף ג' מדבר על משרת פסיכולוג.
משה גפני: השתתפות המשרד לגבי משרת פסיכולוג היא 68%.
גדעון סער: לגבי משרת הפסיכולוג - אני מבקש לציין, מה הוסף בשנת הלימודים הנוכחית.
גדעון סער: לגבי גן שעובד בהיקף של 5 ימים – 100%.
משה גפני: שיעור ההשתתפות של המדינה הוא 68%, כאשר לגבי פסיכולוג מתמחה מדובר על 75%.
משה גפני: המשרד הוסיף במהלך השנתיים האחרונות , בכל שנה 100 משרות, במסגרת סיכום עם האוצר.
מירב ישראלי: ואיך הן תחולקנה?
משה גפני: הן תחולקנה בין הרשויות.
משה גפני: כל שנה 100 משרות.
משה גפני: הסיכום הזה כבר חל שנתיים.
משה גפני: כלומר, נוספו עד עכשיו 200 משרות.
משה גפני: בנושא של קצין ביקור סדיר – ההשתתפות היא של 75% מעלות משרתו.
משה גפני: לגבי שירותים נלווים: מזכיר, עובד סיוע, שרת, פועל ניקיון – 85% מעלות משרתם.
משה גפני: בחטיבת הביניים מדובר על ספרן ורכז חברתי, שנמצאים בדירוג הוראה – ההשתתפות היא של 100% מעלות משרתם.
משה גפני: בסעיף ב' – אחראי משק, מנהל חשבונות, כתבן, טלפן, מזכירות, לבורנטים, מתאם מחשוב, - ההשתתפות היא של 75% מעלות משרתם.
משה גפני: בגן חובה: עובד הוראה, גננת שהיא עובדת מדינה – ההשתתפות היא של 100% מעלות משרתה.
משה גפני: עוזרת הגננת מקבלת 117%, כיוון שההיקף הנדרש הוא של 6 ימים בשבוע להפעלת גן.
משה גפני: על היום השישי יש עוד 17%.
משה גפני: לגבי גן העובד בהיקף של 5 ימים – 100% השתתפות.
משה גפני: לגבי פסיכולוג בגני חובה – 68% מעלות משרתו.
משה גפני: לגבי פסיכולוג מתמחה – 75% מעלות משרתו.
משה גפני: לגבי גן טרום חובה – ברשויות שנכנסו לצו החינוך שיעור ההשתתפות של המשרד הוא 90% מעלות ילד בגן הילדים, הכולל את שכר הגננת, עוזרת הגננת ואת ההוצאות התפעוליות של הגן.
משה גפני: שיעור השתתפות של הרשויות המקומיות – ישנה השלמה ל-100% בכל נושא ונושא, מעבר להשתתפות המשרד.
זבולון אורלב: בחטיבות הביניים עובדים גם מורים שהם לא עובדי משרד החינוך.
זבולון אורלב: אני מדבר על מוסד חינוך רשמי, שעובדיו אינם עובדי משרד החינוך.
זבולון אורלב: האם זה לא נכלל בצו לגבי 100% של שכר ההוראה?
זבולון אורלב: אני רואה שיש בצו התייחסות רק לגבי עובד מדינה.
משה גפני: אבל לפי הפרופיל שלהם אנחנו מכסים את מלוא עלות משרתם.
זבולון אורלב: למה זה לא נכנס לצו?
יעקב פרידברג: הצו עוסק רק בחינוך הרשמי.
זבולון אורלב: חטיבות הביניים הן מוסד רשמי.
זבולון אורלב: בגלל שזה צמוד לעל יסודי, יש בהן מורים השייכים לרשות המקומית.
זבולון אורלב: למשל, בתוכנית הלימודים הרשמית המורה למתמטיקה הוא מורה של הרשות המקומית, כי החטיבה העליונה שייכת לרשות המקומית.
זבולון אורלב: צריך להבטיח, לתת להם כמו שנותנים לעובדי המדינה.
זבולון אורלב: אני יודע שהמשרד נותן את זה.
זבולון אורלב: למה רק לעובד המדינה?
משה גפני: אפשר להוסיף את זה.
מירב ישראלי: צריך להוריד את המילים: "שהוא עובד המדינה".
משה גפני: גם בחטיבה העליונה אנחנו מממנים את מלוא שכרו של עובד ההוראה.
מירב ישראלי: אבל זה לא בית ספר רשמי.
זבולון אורלב: זה לא רשמי.
זבולון אורלב: עזוב את החטיבה העליונה.
זבולון אורלב: אני מדבר על חטיבת הביניים.
מירב ישראלי: האם זה גם כן 100% משכרו של מי שאינו עובד מדינה?
משה גפני: אם הוא נמצא תחת התקינה של המשרד, ודאי.
מירב ישראלי: אם אני מורידה את המילים "שהוא עובד המדינה", זה בעייתי מבחינת
מירב ישראלי: כם או שזה נותן את הפתרון?
משה גפני: אם הוא לא עובד המדינה, ונמצא תחת מסגרת השעות שהמדינה מקצה.
משה גפני: צריך לחדד את זה.
זבולון אורלב: "במסגרת השעות המוקצות על ידי המדינה".
זבולון אורלב: הוא צודק מאה אחוז.
זבולון אורלב: הוא איש מקצוע.
מירב ישראלי: אז זה בעצם: "עובד הוראה, שהוא עובד המדינה או העובד במסגרת השעות המוקצות על ידי משרד החינוך".
גדעון סער: אני רוצה להבהיר משהו ליועצת המשפטית של הוועדה וליועצת המשפטית של משרדי: זה צו של שר החינוך ולא של הוועדה.
גדעון סער: לכן, יש שתי אפשרויות: שאת תסכימי למה שנאמר ותיישמי, או שלא תסכימי.
גדעון סער: יבינה, אם את לא מסכימה, אל תסתפקי בלהרים את הגבות אלא תגידי את זה לפרוטוקול, כי אני לא אחתום על זה אחרי זה.
יבינה זכאי בראונר: אני מנסה לחשוב תוך כדי שמירב מדברת.
יבינה זכאי בראונר: זה משהו שצריך לבדוק אותו.
זבולון אורלב: תבדקו את הדבר הזה.
אלכס מילר: אנחנו נותנים לכם עצה: אנחנו רואים לנכון לעשות שם תיקון או תוספת.
אלכס מילר: אם, מבחינתכם, העיקרון הוא מקובל, אתם יכולים בסופו של דבר להוסיף את זה.
אלכס מילר: אין פה משהו שחותמים עליו.
אלכס מילר: אם יש בעיה, תעבירו לנו את זה אחר כך.
יבינה זכאי בראונר: גם אם העיקרון מקובל מבחינה תקציבית – ומנהל מנהל תקציבים, שיושב לידי, מהנהן - זה מצריך בדיקה.
יבינה זכאי בראונר: אני לא בטוחה שברמה של דיני עבודה זה נכון לומר זאת.
יבינה זכאי בראונר: אני לא בטוחה.
מירב ישראלי: אבל זו ההתחייבות של המדינה במסגרת קיום המוסד הרשמי.
יבינה זכאי בראונר: הרציונאל לגבי עובדי מדינה, לאורך כל השנים, היה שברור שיש יחסי עובד-מעביד באופן מלא וברור והם מתוקצבים ב-100%.
מירב ישראלי: אם בפועל המדינה מתקצבת את זה וזה חלק מקיום המוסד כמוסד חינוך רשמי, זה צריך להיכנס לצו.
יבינה זכאי בראונר: אבל אני לא בטוחה שאת כל רכיבי השכר של אותו עובד על גבי השעות האלה.
מירב ישראלי: אז תגידי מה.
יבינה זכאי בראונר: עכשיו נתחיל לפרט ברמת הברוטו-נטו והפרשים?
יבינה זכאי בראונר: אני לא בטוחה שהצו הזה הוא המקום הנכון.
מירב ישראלי: אתם צריכים להכניס לצו את המצב הקיים.
מירב ישראלי: צריך למצוא את הניסוח לכלול את המצב הקיים.
יבינה זכאי בראונר: אנחנו נחשוב על זה.
גדעון סער: הנקודה הזו תיבחן על ידי הלשכה המשפטית.
זבולון אורלב: יש לי עוד הערה אחת, ואני מקווה שהשר יסכים איתה.
זבולון אורלב: יש כאן מושגים ארכאיים, וכבר פעם קודמת תיקנו אותם: כתבן, טלפן.
יבינה זכאי בראונר: הם עדיין קיימים במערכת.
זבולון אורלב: אז תשנו אותם.
זבולון אורלב: סטודנט יעשה על זה מאסטר.
זבולון אורלב: החינוך החקלאי עוד במטרות החינוך, וגם אותו כבר הסרנו.
זבולון אורלב: תכניסו עברית של ימנו.
קריאה: חבל שהסרנו אותו.
גדעון סער: מה זה בעצם כתבן?
זבולון אורלב: שר החינוך הוא שר צעיר מאוד.
זבולון אורלב: הוא לא שייך לתקופה שבה זה היה.
גדעון סער: אני רוצה להגיד לך, שכאשר אני התחלתי לעבוד כעיתונאי, היינו העיתון האחרון בארץ, "העולם הזה", שעבד עם מכונת כתיבה.
גדעון סער: אני יודע די טוב לכתוב על מכונת כתיבה.
זבולון אורלב: עדיין עם סדר דפוס?
גדעון סער: אני יכול להיות כתבן.
זבולון אורלב: יש גם טלפן.
אלכס מילר: רבותיי, זה לא מצחיק.
אלכס מילר: יש אנשים שעדיין מוגדרים תחת התפקיד הזה ומקבלים משכורת.
מירב ישראלי: תבדקו את המונחים.
אלכס מילר: אני אשמח, שתהיה הגדרת תפקיד, מה עושה האדם הזה בפועל.
זבולון אורלב: תשאלי את נחום חופרי אם יש בבתי הספר מזכיר פדגוגי.
אלכס מילר: בואו נמשיך.
משה גפני: סעיף 4: "שיעור הקצאת משרות בידי המדינה לרשויות המקומיות יהיה בכפוף לתקינה שהמשרד מפרסם באתר האינטרנט של המשרד, בכל שנת תקציב או בכל שנת לימודים".
אלכס מילר: תסביר את סעיף 3.
משה גפני: אם בשרתים אנחנו משתתפים ב-87%, הרשות המקומית צריכה להשלים 13%.
משה גפני: אם לפסיכולוגים אנחנו משלמים 68%, הרשות המקומית צריכה גם כן להשלים להיקף של 100%.
אלכס מילר: כלומר, סעיף 3 הוא סעיף השלמה.
אלכס מילר: כל מה שעד עכשיו קראת, זו השתתפות של המשרד.
אלכס מילר: פה אתה קובע שאת כל השאר משלים השלטון המקומי.
מירב ישראלי: אנחנו הוספנו בשנה שעברה את אתר האינטרנט, כדי לדאוג שיהיה פרסום של העניין הזה.
מירב ישראלי: אני מבינה שגם ההקצאה של המשרות היא דיפרנציאלית.
מירב ישראלי: האם אתם יכולים לפרט לגבי ההקצאה של המשרות?
מירב ישראלי: הוועדה צריכה לקבל את התמונה המלאה לגבי מה שהיא מאשרת.
יבינה זכאי בראונר: מייעצת.
מירב ישראלי: מייעצת לגביו.
מירב ישראלי: האם אתם יכולים לפרט איך ההקצאה הזו נעשית פחות או יותר?
משה גפני: לכל נושא יש את כללי ההקצאה שלו: אם זה בחינוך יסודי, אם זה בגני ילדים או בחטיבות הביניים.
משה גפני: החוברת שאני מחזיק פה עכשיו מפורטת באתר של מנהל כלכלה ותקציבים של משרד החינוך .
משה גפני: מעבר לזה יש תקציב מוניציפאלי – מערכת תחזית שאנו מפרסמים לכל רשות ורשות בתחילת שנת התקציב, לגבי צפי תשלומים שהיא אמורה לקבל במהלך השנה לכל נושא ונושא.
מירב ישראלי: מהם הקריטריונים המנחים אתכם בהקצאה הזו?
משה גפני: בנושא של שרתים ומזכירים כללי ההקצאה מאוד אחידים.
משה גפני: אין פה דיפרנציאליות.
משה גפני: זה 87%.
משה גפני: בגני ילדים, לעומת זאת, יש הרבה מאוד דיפרנציאציה.
משה גפני: יישובים הנמצאים בצו מקבלים השתתפות של 90%.
מירב ישראלי: אני לא מדברת על אחוזי השתתפות אלא על הקצאת המשרות.
מירב ישראלי: כמה משרות אתה מקצה?
משה גפני: הקצאת המשרות היא תוצאה של מפתח תקצוב.
משה גפני: שרתים זה 1.44 כיתות למשרה.
מירב ישראלי: אז רק לפי מספר הכיתות.
משה גפני: לפי מספר הכיתות לצורך הדוגמא הזו.
מירב ישראלי: אז בהקצאת המשרות אין התחשבות בקריטריונים סוציו-אקונומיים.
משה גפני: אין דיפרנציאליות בהקצאה של שרתים.
מירב ישראלי: אתמול נאמר לי אחרת.
זבולון אורלב: הוא מדבר רק על שרתים ומזכירות.
משה גפני: הנושא היחיד שיש בו דיפרנציאליות הוא נושא של ערכות.
מירב ישראלי: אני מדברת על הקצאת משרות.
מירב ישראלי: לדוגמא, כאשר אתה מחליט כמה פסיכולוגים להקצות לרשות.
משה גפני: יש תקינה של פסיכולוגים: בבתי הספר משרה לכל 1,000 תלמידים.
משה גפני: בגני ילדים משרה אחת לכל 500 תלמידים.
משה גפני: בחינוך המיוחד משרה לכל 300 תלמידים.
משה גפני: התקינה הזו מביאה אותנו להכפלת מספר המשרות שאנחנו צריכים.
משה גפני: בגלל זה הגענו לסיכום של תוספת של 100 משרות בכל שנה.
מירב ישראלי: והן מתחלקות לפי אותו מפתח.
מירב ישראלי: אז ההקצאה היא בעצם לא דיפרנציאלית.
אלכס מילר: אם יש רשות, שלא עומדת מבחינת מספר התלמידים, מה אתה עושה?
אלכס מילר: נניח שיש רשות שבה יש 200-300 תלמידים והיא לא מגיעה ל-1,000 תלמידים.
משה גפני: היא תקבל חלקיות משרה.
שלמה בוחבוט: בתחילת הדברים שלי, אני חייב לומר שלא נעלם מעיניי חברי הכנסת המצוקה של השלטון המקומי.
שלמה בוחבוט: אנחנו חיים מארנונה.
שלמה בוחבוט: לנו אין זיכיונות לקידוחי נפט או גז.
שלמה בוחבוט: לכן, המדינה לא הטילה עלינו את החינוך חובה.
שלמה בוחבוט: זו חובתה של מדינת ישראל.
שלמה בוחבוט: לכן, אני לא עושה חשבון כמה משרד החינוך משקיע בחינוך הממלכתי.
שלמה בוחבוט: לצערי הרב, השלטון המקומי נרדם בשמירה.
שלמה בוחבוט: במשך שנים הוא לא התייחס לצו החינוך.
שלמה בוחבוט: אני לא כל כך ותיק בכנסת.
שלמה בוחבוט: אמנם הייתי בכנסת, אבל לא התעמקתי בצו הזה.
שלמה בוחבוט: סביר להניח, שהמחוקק רצה להסדיר את ההקצבות בין משרד החינוך לבין השלטון המקומי.
שלמה בוחבוט: לצערי הרב, כל הצו הזה לא שווה שום דבר.
שלמה בוחבוט: מדוע?
שלמה בוחבוט: הוא לא משתנה.
שלמה בוחבוט: זה אותו צו כבר הרבה מאוד שנים.
שלמה בוחבוט: אין שום שינוי.
שלמה בוחבוט: כלומר, זו בעיה קריטית לשלטון המקומי.
שלמה בוחבוט: אני מברך את שר החינוך על העשייה.
שלמה בוחבוט: זה נכון שבתקופה שלו הוספו הרבה מאוד תקציבים למערכת החינוך.
שלמה בוחבוט: אנחנו מברכים על כך.
שלמה בוחבוט: הבעיה שלנו היא הצו עצמו.
שלמה בוחבוט: צריך להסדיר את כל האחזקה של בתי הספר.
שלמה בוחבוט: אני מדבר באופן כללי.
שלמה בוחבוט: אני מדבר על כל הצו.