GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קרנית פלוג: הסכומים שאנחנו מדברים עליהם כאן מתחילים ב-150 מיליון שקלים ב-2012 ומגיעים עד חצי מיליארד שקל ב-2016.
קרנית פלוג: שאלת על תנועות נוער אז יש 15 מיליון שקלים לתמיכה בתנועות הנוער בכל אחת מהשנים.
קרנית פלוג: הנושא שעוד לא התייחסתי אליו זה מעונות יום.
קרנית פלוג: כאן מוקצה תקציב גם לבינוי מעונות יום חדשים שעומד על סכומים של 235 מיליון ב-2012.
קרנית פלוג: הסכומים משתנים עד 2016.
קרנית פלוג: סיוע במימון של התאמות לתקינה למעונות שהתחייבו לקבל על עצמם את צו הפיקוח על המחיר.
קרנית פלוג: סבסוד בגין הרחבה של מספרי הילדים - - -
משה גפני: זה בנוסף למה שהוא הבטיח לנו בוועדת הכספים?
משה גפני: זה אותו כסף?
קרנית פלוג: אני לא יודעת מה הובטח לך בוועדת הכספים.
אלכס מילר: הדוח לא השתנה מוועדת הכספים לוועדת החינוך.
משה גפני: אנחנו בוועדת הכספים ביטלנו את החלטת הבג"צ להכיר במטפלות לצורך מס.
משה גפני: מדובר בבג"צ פרי נגד מדינת ישראל, שזה היה 6 מיליארד שקלים.
משה גפני: בתמורה להעברת החוק הזה הם הבטיחו את הכסף הזה לבניית מעונות במהלך 5 שנים.
משה גפני: אני שואל האם זאת תוספת למה שהם הבטיחו או שזה אותו כסף שמוכרים אותו פעמיים?
אלכס מילר: זאת שאלה שצריכה להגיע לממשלה במידה והיא תאשר את הסעיף.
אלכס מילר: חבר הכנסת גפני, הם לא עוסקים בתקציב המדינה וגם לא בונים אותו.
אלכס מילר: הם מתעסקים בצורך בשטח.
משה גפני: שאלתי אותך כיו"ר הוועדה.
אלכס מילר: כשזה יגיע לוועדה בפועל נראה מאיפה מגיע התקציב.
יוחנן פלסנר: זה 30,000 בינוי ו-30,000 יפקחו עליהם אבל לא בונים?
קרנית פלוג: זה 30,000 בינוי של מעונות חדשים - - -
יוחנן פלסנר: זה משפיע על המחירים שההורים משלמים?
קרנית פלוג: זה בהחלט משפיע, הם ייכנסו לתוך פיקוח מחירים.
קרנית פלוג: חלק מהפיקוח יהיה גם כניסה לפיקוח מחירים.
יוחנן פלסנר: זה אומר שהמדינה מוציאה כסף מהכיס ומסבסדת?
קרנית פלוג: לא בהכרח.
קרנית פלוג: אם היא נותנת את תו התקן, הילדים יכולים להיכנס למסגרות שהן מפוקחות מבחינת המחיר, מה שיוזיל את העלויות.
אלכס מילר: על איזה מסגרות את מדברת?
אלכס מילר: אתם הולכים להכניס פיקוח על המעונות?
קרנית פלוג: אני מדברת על מסגרות פרטיות שייכנסו לתוך פיקוח.
יוחנן פלסנר: אם היום במסגרת פרטית כזאת משלם 2,300 שקלים.
יוחנן פלסנר: אם הוא נכנס לפיקוח איך ירד המחיר?
קרנית פלוג: בעל המעון יוכל להרוויח מכך שהוא יוכל לקבל גם ילדים שבגינם יש סבסוד.
אלכס מילר: אני רוצה להתקדם.
אלכס מילר: החוק הזה נדון בוועדה לזכויות הילד כמעט שנתיים.
אלכס מילר: כל הסוגיות האלה כבר עלו כמה פעמים.
אלכס מילר: אני מציע שנתקדם.
אלכס מילר: כמו שאמרתי, הם ממליצים ליישם דברים שאנחנו דנים בהם במשך שנים.
זבולון אורלב: החוק לא תקוע בוועדה, הוא תקוע בערעור ובממשלה.
נסים זאב: מעונות שלא יהיו בפיקוח יהיו לא חוקיים מבחינתכם?
פנינה קליין: אני רוצה להבהיר.
פנינה קליין: יש 470,000 ילדים שזקוקים למעונות יום.
פנינה קליין: מתוכם רק 100,000 נמצאים כרגע במעונות הציבוריים.
פנינה קליין: כ-100,000 נמצאים במסגרות פרטיות שאין להם מושג מה קורה שם.
נסים זאב: אתם רוצים להגיע גם ל-100,00 האלה?
פנינה קליין: זאת פשוט הפקרות.
נסים זאב: למה הפקרות?
נסים זאב: אני שואל האם אתם רוצים לקחת אליכם את כל ה-350,000 הנוספים חוץ מה-100,000.
פנינה קליין: רגע.
פנינה קליין: דיברתי על 100,000 ועוד 100,000 שנמצאים כבר.
פנינה קליין: 270,000 נמצאים במשפחות וכל אחד מה שהוא רוצה לעשות.
פנינה קליין: כדי להוריד מחירים במעונות יום יש לפתוח יותר אפשריות כדי שתהיה יותר תחרות כי אם יישארו רק המסגרות הקיימות כרגע זה לא יעזור לילדים.
נסים זאב: אני שאלתי - - -
אלכס מילר: חבר הכנסת זאב, אם תרצה כסף יגידו לך שיש פיקוח.
אלכס מילר: אם אתה רוצה פרטי, תעשה מה שאתה רוצה.
פנינה קליין: כל מסגרת לפי החוק, שיש בה יותר מ-7 ילדים, לפי הצעת החוק, תחויב לעמוד בפיקוח גם אם היא פרטית.
נסים זאב: זה מה ששאלתי.
יוחנן פלסנר: ב-100,000 הפרטיות יש כאלה שהן עם כסף ציבורי אבל לא מפוקחות?
פנינה קליין: מה שפרטי הוא פרטי.
אלכס מילר: הפיקוח הוא גם על התוכן?
פנינה קליין: על התוכן, על האיכות.
אלכס מילר: תהיה תכנית לימודים?
פנינה קליין: זאת לא תכנית לימודים כי אנחנו מדברים על קטנים אבל יהיו קריטריונים.
קרנית פלוג: יש עוד שני סעיפים שלא הזכרתי וזה סבסוד בגין הרחבת היקף מספר הילדים השוהים במעונות.
קרנית פלוג: גם כאן הסכומים עולים מסכום מאוד קטן ב-2012, מאחר והמעונות עדיין לא ניבנו, ועד למעל 600 שקלים ב-2016.
קרנית פלוג: בנוסף, הפעלה של מערך פיקוח אפקטיבי והדרכה של מטפלות ותגבור הכשרות מקצועיות.
קרנית פלוג: מדובר פה על סדרי גודל של בין 65 ל-75 מיליון שקלים בשנה.
קרנית פלוג: אלה ההיבטים התקציביים.
קרנית פלוג: כמה מילים על ההיבטים של יוקר המחייה כי צריך לזכור שמעבר לנושא הפדגוגי ואיכות הטיפול בילדים לסוגיה של טיפול בילדים ישנם היבטים של יוקר המחייה.
קרנית פלוג: ההמלצות העיקריות הולכות כברת דרך ארוכה כדי להקטין את העלויות של יוקר הטיפול בילדים.
קרנית פלוג: כמובן שכשאנחנו מדברים על ילדים בגילאי 3-4, אנחנו בתהליך הדרגתי של מעבר למסגרת אוניברסאלית של חינוך חינם, כמובן שתהיה לזה משמעות מאוד גדולה מבחינת יוקר הטיפול בילדים.
קרנית פלוג: לגבי האוכלוסיות של גילאי אפס עד 3 אנחנו מדברים על הרחבת המסגרות והסבסוד.
קרנית פלוג: זה מתייחס בעיקר לאוכלוסיות בעלות הכנסה עד ממוצעת.
קרנית פלוג: המסגרת של הצהרונים, גם שם ייקבעו קריטריונים פרוגרסיביים כך שגם לכך יש משמעות מבחינת העלויות.
קרנית פלוג: כמובן גם להפחתת נטל העלויות של תשלומי הורים ורכישת ספרי לימוד.
קרנית פלוג: גם כאן מדובר במערכת פרוגרסיבית שתהיה לה משמעות גדולה מבחינת העלויות להורים.
קרנית פלוג: עוד נקודה אחת שלא נמצאת בדיוק בסט הזה של ההמלצות אבל היא גם המלצה שנוגעת לעלות הטיפול בילדים וזאת הסוגיה של נקודות זיכוי לאבות לילדים עד גיל 3.
קרנית פלוג: כאן מדובר בשתי נקודות זיכוי, כל נקודת זיכוי זה 209 שקלים לחודש.
קרנית פלוג: יש פה משמעות די גדולה מבחינת ההכנסה נטו של משפחות צעירות עם ילדים כעוד דרך להתמודד עם העלות הכבדה של גידול ילדים צעירים.
קרנית פלוג: יש עדויות ממחקרים שהזמינות של מעונות יום והפריסה של חינוך חינם בגילאי 3-4 הוא מאוד משמעותי בעידוד יציאת נשים לשוק העבודה.
קרנית פלוג: נעשו מחקרים גם במגזר הערבי, במקומות שהמסגרות האלה הופעלו, היתה עלייה גדולה ביציאה של נשים לעבודה וכמובן שגם לזה יש משמעות.
אלכס מילר: בדוח יש התייחסות לצפיפות בכיתות ולנושא ההשכלה הגבוהה וסטודנטים?
פנינה קליין: היה צורך לבחור נושאים ולהתרכז בהם ולא להתפרס על פני כל הבעיות במדינת ישראל בתחום החינוך.
פנינה קליין: הזכרתי שרפורמות בחינוך כבר נעשו.
פנינה קליין: לגבי השכלה גבוהה נעשתה רפורמה רצינית ביותר בשנים האחרונות עם פריסה אדירה והגברת הזמינות ופתיחת מכללות שונות.
אלכס מילר: מה שנעשה אנחנו יודעים.
אלכס מילר: הוועדה לא כיסתה את הנושאים האלה.
אלכס מילר: נגעתם בעניין הסטודנטים?
פנינה קליין: הוועדה העלתה את הנושא אבל הגיעה למסקנה שבעצם אין מקום לשיפור.
אלכס מילר: אדוני השר, זכות הדיבור שלך.
משה גפני: אני מעריך שיו"ר הות"ת אמר להם שהכול בסדר
אלכס מילר: אם תירצו להתייחס לדברים של חברי הכנסת, תרשמו לעצמכם הערות.
גדעון סער: תודה רבה אדוני היושב ראש.
גדעון סער: הנושא של הישיבה הוא נושא חשוב.
גדעון סער: יישר כוח לך שאתה כרשות, שגם מפקחת על הרשות המבצעת והיא גם במה מרכזית במדינה לדיון ציבורי, מקיים על כך דיון עוד בטרם הממשלה סיימה את התהליך שהתחיל באימוץ עקרוני של מסקנות דוח טרכטנברג.
גדעון סער: בעוד שבועיים אנחנו אמורים לדון בהצעות מחליטים אשר מתגבשות במשרד האוצר ובמשרד ראש הממשלה, שהן אמורות לתרגם את הדוח לשפה של החלטות, כולל החלטות תקציביות, כולל חוקים במקרים שהדבר הזה נדרש וזה דבר חשוב ביותר.
גדעון סער: אני רוצה לומר כמה מילים על כיווני הפעולה של ועדת טרכטנברג.
גדעון סער: ועדת טרכטנברג נגעה גם בתחום החינוך.
גדעון סער: היתה לי אפשרות גם באופן אישי להציג את העמדות שלי לגבי הדברים שצריכים לטפל בהם, גם פני פרופסור טרכטנברג מספר פעמים וגם בפני ראש אגף התקציבים, ראש הממשלה, שר האוצר.
גדעון סער: גם אנשי הצוות המקצועי של משרדי בראשות המנכ"ל הקודם ד"ר שושני, עשו את זה בפני הוועדה עצמה.
גדעון סער: בהחלט, בראייה שלנו, שמנו את הדגש על נקודה אחת מרכזית, שזאת סוגיית הגיל הרך.
גדעון סער: נקודה נוספת היתה איך אנחנו מקלים ועושים צדק עם אותם תלמידים שבאים מבתים מיעוטי יכולת כלכלית בנושא תשלומי ההורים, בעיה שמוכרת לוועדה הזאת עשרות שנים?
גדעון סער: הנקודה השלישית, שהיא באופן יחסי היא לא כל-כך מרכזית מבחינה תקציבית כמו שתי הנקודות הקודמות, גם כן הוצגה בפני יו"ר הוועדה וזאת סוגיית תנועות הנוער.
גדעון סער: בעיקר, הצורך לתגבר את פעילות תנועות הנוער בפריפריה החברתית והגיאוגרפית כי אנחנו יודעים שתנועות הנוער לא פועלות באופן שוויוני בין שכבות יותר מבוססות ופחות מבוססות.
גדעון סער: בסך הכול הוועדה הלכה, לפי דעתי, לכיוונים מאוד נכונים.
גדעון סער: הגיל הרך הוא נושא שבראייתנו הוא נושא במיקוד בשנים הבאות.
גדעון סער: היו לי על-כך שיחות עם פרופסור פנינה קליין כלת פרס ישראל עוד לפני שהיתה חברה בוועדה.
גדעון סער: השנה נכנסנו, ללא קשר למסקנות הוועדה, בתנופה רבה ליישום נושא "אופק חדש" בגני הילדים.
גדעון סער: מה שאני אומר עכשיו נכון לא רק לגבי מדינת ישראל אלא הוא נכון לגבי מדינות רבות כולל מדינות מתקדמות: אין מספיק הלימה בין החשיבות של שכבת הגיל הזאת לבין המאמצים שהמדינות, כולל המדינות המתקדמות, עושות בגילאים הקריטיים האלה שבהם נקבעים הרבה מאוד דברים, לצמצם את הפערים שאחר כך יותר קשה לגשר עליהם.
גדעון סער: הנושא הזה מקבל תנופה מחקרית אדירה.
גדעון סער: שוחחתי קודם עם המנכ"לית, כי גם הכנס הבא של שרי החינוך של ה-OECD שייערך בינואר באוסלו, יעסוק בנושא הזה של הגיל הרך.
גדעון סער: גם התחושה שצריך להעמיק בעשייה וגם מה עושים בדילמת המשאבים ובמה נכון להשקיע.
גדעון סער: זה שאתה אומר שנכון להשקיע, עדיין לא נותן לך את המענה האם אתה משקיע בדבר הנכון.
גדעון סער: בראייה הזאת הלכה הוועדה לשני דברים חשובים ביותר.
גדעון סער: כאן אני רוצה לומר אמירה שהיא נכונה ככלל, בעיקר למי שאומר על דברים שלא היו ב דוח טרכטנברג וגם בחינוך היו הרבה מאוד דברים שלא היו בדוח טרכטנברג.
גדעון סער: שאף אחד מאיתנו לא ייצא מנקודת המוצא כאילו מה שיש בדוח כבר יש לנו בכיס.
גדעון סער: לצערי זה ממש לצערי לא המצב ואני מקווה מאוד שאנחנו לא נגיע למצבים שאנחנו ניאבק על ביצוע הדברים שכלולים בדוח.
יוחנן פלסנר: מי מפריע לך?
גדעון סער: ברשותך, תכף אני אתייחס לזה.
גדעון סער: הנקודה הזאת של הגיל הרך היא נקודה חשובה בשני מוקדים.
גדעון סער: א', בביצוע דבר שבאמת הכנסת קיבלה חוק מצוין לפני 27 שנים שמעולם לא יושם.
גדעון סער: בשנת הלימודים הקודמת ואני משלים את זה בשנת הלימודים הזאת, הכנסתי רק את אשכול סוציו-אקונומי 3.
גדעון סער: קודם כל, עשינו את זה בשנה שעברה לגבי אזורי עדיפות לאומית והשנה התחלנו גם לא באזורי עדיפות לאומית, לתוך סבסוד הגיל הרך בלי תוספת משאבים ממשרד האוצר, מה שאומר שזה קיצוץ בסעיפים אחרים וזה היה דבר כמעט בלתי אפשרי.
גדעון סער: ראינו בהתקדמות ביישום של החוק הזה דבר מאוד חשוב.
גדעון סער: זה חשוב בכמה מימדים.
גדעון סער: זה חשוב בנקודה שעלתה במחאה וזה הורדה של מרכיב של יוקר המחיה ממשפחות צעירות והורים לילדים בגילאים הצעירים.
גדעון סער: בדרך כלל אלה המשפחות הצעירות וזה מרכיב מרכזי בהיבט הזה וזה מרכיב שקשור בצורה עמוקה למחאה החברתית.
גדעון סער: אנחנו יודעים גם שיש הרבה מאוד ילדים שלא מגיעים בכלל לגן ילדים.
גדעון סער: ההערכה שלי היא שיישום החוק בגילאי 3-4 יגדיל את ההשתתפות של ילדים בגיל הזה במסגרות של גני ילדים.
גדעון סער: הקשר הגדול ביותר לפערים נמצא בין ילדים שלא היו בשום מסגרת בגיל הרך לבין ההישגים הלימודיים.
גדעון סער: לכן זה מאוד מאוד חשוב.
גדעון סער: לכן ההשלמה של הביצוע – זה לא השלמה, בעצם מה שיש היום מבחינת סבסוד זה: אשכולות סוציו=
גדעון סער: אקונומיים 1 עד 3, שיקום שכונות ועל-פי הנחה מסוימת, על-פי מדד מבחן הכנסה.
גדעון סער: אני חושב שפה האוניברסאליות היא דבר הוגן, גם בעזרה לזוגות צעירים בכלל, למשפחות צעירות בשלבים הראשונים.
גדעון סער: אני מדבר על גילאי 3-4.
גדעון סער: עכשיו אני מגיע לנקודה השנייה שאליה התייחסה הוועדה, שהיא גם נקודה שלצערי עדיין קיימת לגביה מחלוקת ביני לבין שר התמ"ת.
גדעון סער: לפי דעתי הותרת מסגרות בגילאים הכי קריטיים מחוץ למערכת החינוך היא טעות קשה, היא תהיה טעות קשה.
גדעון סער: ראינו אפילו בדברים הכי פשוטים של ביצוע הבינוי שיש פיגור בביצוע של מה שמתוקצב על-ידי האוצר למעונות במשרד התמ"ת לבין מה שמבוצע בפועל גם כשמעמידים תקציבים.
גדעון סער: זה לא משרד שרגיל, כמו משרד החינוך, לבנות כל שנה בהיקפים מאוד מאוד גדולים.
גדעון סער: אני מתחיל מהסוגיה של הבינוי שהיא אולי לא הסוגיה המהותית אבל מצביעה על כשל ברור.
גדעון סער: אפשר להחליט על הנייר על הוספת הרבה מעונות, השאלה האם זה מתבצע או לא? אבל, בעיקר במרכיב שעמדה עליו פרופסור קליין וזה המרכיב הפדגוגי.
גדעון סער: אי-אפשר להמשיך להתייחס למסגרות כאלה כאל חניון לילדים, כאל מסגרות שהתכלית היחידה שלהם - למרות שאני מסכים שזאת תכלית חשובה.
גדעון סער: הנושא הזה קרוב אלי ואני חוקקתי הרבה מאוד חוקים לעידוד שילוב אימהות בשוק העבודה.
גדעון סער: חוקקתי הרבה מאוד חוקים, בעיקר בקדנציה הקודמת.
גדעון סער: אבל, יש גם תכלית מבחינת הילד.
גדעון סער: זאת תורה שצריך לגבש וזאת תורה שבמרכזה חינוך ופדגוגיה.
גדעון סער: לכן הדבר המרכזי בגילאים 0 – 3 הוא אפילו לא הנושא התקציבי, הוא קודם כל הנושא של איכות החינוך בגילאים האלה.
גדעון סער: זה מחייב את המעבר.
גדעון סער: זה מהלך מאוד מורכב, מאוד קשה.
גדעון סער: הוא דורש גם להיכנס לרישוי ולפיקוח בגילאים האלה, מה שאין לנו היום.
גדעון סער: הוא דורש תורת עבודה שהיא לא קיימת.
גדעון סער: אבל, ככל שנאחר לעשות את זה, אנחנו נפגע בדורות של ילדים שמתחנכים היום במסגרות האלה.
גדעון סער: לכן אני מאוד מקווה שלא יהיה ניסיון לפגוע במסקנות של הוועדה בנושא הזה, בדרכים שונות.
גדעון סער: אני גם שומע על דרכים שונות ומשונות בעניין הזה.
גדעון סער: יש חשיבות גדולה מאוד ביישום ההמלצות של הדוח בנושא תשלומי ההורים.
גדעון סער: ועדת החינוך של הכנסת, עסקה בזה באופן נמרץ שנים ארוכות, בנושא הצודק הזה של איך עושים צדק כלפי אותם ילדים ממשפחות חלשות שצריכים לשלם תשלומי הורים.
גדעון סער: אני יכול לשלם תשלומי הורים וגם אתה אבל אנחנו מדברים על אותן משפחות שמתקשות.
גדעון סער: בעצם אנחנו רצינו להעתיק דבר דומה בפיתרון שנתנו בנושא המסעות לפולין.
גדעון סער: עשינו מודל שהשתתפות בו היא דיפרנציאלית שיכול להקל על השכבות החלשות באמת.
גדעון סער: המחירים הם מחירים אנושיים וחברתיים קשים מאוד.
גדעון סער: אם יש מנהל טוב ומורה טוב, אז לפעמים מוצאים את הדרך איך לסבסד את זה ולגלם את זה, אבל אם יש ילד שלא יוצא לפעילות בגלל חסרון כיס של ההורים זאת צלקת גדולה ביותר.
גדעון סער: את זה אי-אפשר לפתור רק על-ידי הגדלת המלגות, כפי שנעשה בעבר.
גדעון סער: את זה חובה לעשות בדרך שהמליצה ועדה ברשות מנכ"ל המשרד, על פי התהליך שהתחיל בתקופת היושב ראש אורלב וגם הוצג בפני הוועדה.
גדעון סער: בחנו שם שיטות שונות כי היו כל מיני מודלים.
גדעון סער: הגיעו למשהו לא גורף אלא מידתי.
גדעון סער: אגב, עדיין יש פער תקציבי בין כמה שנדרש, נדמה לי 700 מיליון שקלים, לבין כמה שהוועדה הקצתה לנושא הזה.
גדעון סער: יש לנו בעיה מסוימת בנקודה הזאת.
גדעון סער: הדיון הקודם דיבר על דברים דיפרנציאליים ועל עזרה דיפרנציאלית.
גדעון סער: אם רוצים לעזור באופן דיפרנציאלי, אז זה מהלך מאוד מאוד חשוב.
גדעון סער: יש פה כמובן המלצות מאוד חשובות גם בנושאים אחרים, אם זה נושא של תנועות נוער ובעיקר פעילות בפריפריה.
אלכס מילר: רק חלק קטן מהיושבים פה השתתפו בדיון שעשינו לפני שבועיים בנושא של תנועות הנוער.
אלכס מילר: בעצם היתה הצהרה שמשרד החינוך בוחן את האפשרות לפיקוח על המחירים שגובים מהילדים, שזה גם דבר שיוזיל את השוטף של ההורים שמשתתפים בחינוך בלתי פורמאלי של ילדים.
אלכס מילר: כמובן, כל הנושא של פיקוח על שכר הבכירים בתנועות הנוער כי ראינו משכורות שמגיעות לפי שניים מראש ממשלה.
אלכס מילר: גם לזה היתה התייחסות בדיון.
גדעון סער: הטיעון שראיתי בעיתון התייחס למידת האחריות.
גדעון סער: זה רעיון מעניין ליצור זיקה בין מידת האחריות למשכורת.
גדעון סער: על כל פנים, כבר בקדנציה הזאת הכנסנו מודל של תקצוב שונה לפתיחת תנועות נוער בפריפריה.
גדעון סער: בשנתיים האחרונות נפתחו יותר סניפים של תנועות נוער בפריפריה מאשר בערים המרכזיות.
גדעון סער: זה דבר מאוד מאוד חשוב.
גדעון סער: אנחנו יודעים מה התרומה של תנועות הנוער לאישיות.
גדעון סער: אנחנו יודעים מבחינה מחקרית מה הקורלציה בין שירות צבאי ביחידות הטובות ביותר, הליכה לקצונה, לבין פעילות בתנועות נוער.
גדעון סער: אי-אפשר לקבל את זה שזה יהיה מוטה מבחינת מי שמשתתף בפעילות הזאת.
גדעון סער: כחברה, אני חושב שאם יהיו לנו תנועות נוער חזקות אז תהיה לנו חברה הרבה פחות אלימה, הרבה יותר ערכית.
גדעון סער: כל תנועות הנוער טובות בעיניי.
גדעון סער: אני בעד לתת דחיפה רצינית לנושא תנועות הנוער והוועדה המליצה על-כך.
גדעון סער: כמובן גם נושא ספרי הלימוד הוא נושא מאוד נרחב ואני לא אכנס לכל המרכיבים שלו.
גדעון סער: הרחבנו מאוד את נושא ההשאלה.
גדעון סער: עשינו שורה של מהלכים מבחינת הפיקוח, שינינו את שיטת התמחור.
גדעון סער: אבל לדעתי הפיתרון הוא בדיגיטציה של ספרי לימוד והמהלכים שמוצעים הם מהלכים טובים.
גדעון סער: אני רוצה לנסח את דבריי בזהירות.
גדעון סער: אני מבקש להזהיר ממסמוס דוח טרכטנברג בסעיפים השונים, אם זה בנושא העברת האחריות לגילאי אפס עד 3 למערכת החינוך, אם זה בנושא מועד הסבסוד שהומלץ, דהיינו, ה-1.1.2012.
גדעון סער: אני רוצה להזהיר מפני ניסיונות, אם יהיו כאלה.
גדעון סער: אני לא מניח שיהיו כאלה, אבל אם יהיו כאלה אני רוצה להזהיר.
נסים זאב: אני בטוח שאף אחד לא יתעסק איתך.
גדעון סער: אני לא יודע, היו פעמים שהיה ניסיון כזה.
יוחנן פלסנר: מי אתה חושב שרוצה למסמס.
גדעון סער: אמרתי שאני מתנסח בזהירות.
גדעון סער: כשאני מתנסח בזהירות אני אומר פחות ממה שאני יודע או רוצה להגיד אם הייתי תחת חירות גמורה.
גדעון סער: לכן אני נותן כמה דוגמאות תיאורטיות: אחת, מסמוס ההמלצה לגבי 0 עד 3.
גדעון סער: שתיים, מסמוס התאריך לסבסוד גני ילדים בגילאי 3-4, זאת ההמלצה העיקרית של הדוח שצריכה להתבצע החל מעוד חודשיים פחות 7 ימים.
גדעון סער: שלוש, יצירת מצב או תנאים שמכבידים על ביצוע הנושאים שקשורים להארכת יום חינוך ארוך.
גדעון סער: כל מהלך פה הוא מהלך מורכב, הוא דורש שינויים בתקינה.
גדעון סער: אפשר למסמס אותו באלף ואחת דרכים.
גדעון סער: אני מניח שוועדת החינוך בראשותך לא תאפשר את זה ויכול להיות שיש עוד כמה אנשים שלא יאפשרו את זה ואני משוכנע שאף אחד לא חושב לעשות את זה.
גדעון סער: לכן אני מברך, אדוני היושב ראש, על קיום הדיון.
אלכס מילר: השאלה היא למשרד האוצר.
אלכס מילר: התייחסו כאן לסוגיות שונות שאמורות להיות מתוקצבות.
אלכס מילר: הבנתי מהשר שהוא ממש לא מתכוון ליישם את הדוח הזה מהתקציב השוטף של משרד החינוך.
גדעון סער: זאת גם לא המלצת הדוח.
גדעון סער: הדוח מדבר על כסף תוספתי.
אלכס מילר: בעצם כל שקל שכתוב בהמלצות צריך להגיע מבחוץ.
אלכס מילר: אני מאמין שב-20.11 סוגיות שונות מהדוח יעלו לממשלה.
אלכס מילר: אנחנו שבוע וחצי לפני הדיון בממשלה.
אלכס מילר: מה כבר היום אנחנו יודעים שאתם לתקצב מבחינת יישום הדוח ומה עולה ב-20 בנובמבר?
אלכס מילר: אבקש לענות בקצרה בלי להיכנס לדברים שהם נגזרות מחוק כזה או אחר אלא להגיד לנו בוודאות מה לצפות מבחינת היישום של הדוח ואיפה עומד האוצר בכל העניין הזה?
חגי עידו: אני רכז חינוך באגף תקציבים.
חגי עידו: התקציבים שמצוינים בפרק החינוך שציינה קרנית הם תקציבים תוספתיים.
חגי עידו: יחד עם זאת, כמו שיודעים, כל פרק להוציא פרק המיסים צריך להידון עדיין בממשלה.
חגי עידו: יש פה חבילה שלמה שיש מקורות מול שימושים.
חגי עידו: נפלה בחלקנו הזכות לדבר רק על השימושים וכל התוספות האלה לחינוך, במסגרת החלטה כזאת ככל שתתקבל, ואני מקווה שתתקבל כזאת, מדובר על תקציבים תוספתיים שעומדים לטובת המטרות - - -
אלכס מילר: כם ב-20 לנובמבר כל פרק החינוך עולה לממשלה.
חגי עידו: כן.
חגי עידו: כל פרק החינוך יחד עם כל שאר המלצות העבודה.
משה גפני: השאלה האם משרד האוצר מתקצב את זה?
אלכס מילר: חבר הכנסת גפני, הויכוח הוא מאיפה לוקחים את זה.
אלכס מילר: כשזה יגיע אליך ואתה תראה שעושים מהלך להביא את המקור התקציבי לדבר הזה, אנחנו נדון עד כמה הקיצוץ במקום אל"ף עבור מקום בי"ת הוא רציונאלי או לא.
אלכס מילר: כרגע יש לנו את עמדת האוצר שמבחינתם כל פרק החינוך עולה ב-20.11.
אלכס מילר: ברגע שיאשרו אותו שם, אנחנו צריכים להיות אם זה יהיה בחקיקה ממשלתית או על-ידי הוצאת סעיף מסוים מחוק ההסדרים שמונע פריסה לגילאים 3-4 וכדומה.
אלכס מילר: את כל הדברים האלה נצטרך לראות אחרי ה-20.11.
אלכס מילר: הבשורה הטובה היא שזה עולה.
אלכס מילר: גם לי וגם לשר החינוך היו חששות שינסו לעשות פה איזה תרגיל ולמסמס את כל העניין הזה.
אלכס מילר: זה נכון לעכשיו.
אלכס מילר: מה יקרה עוד שבועיים אין לדעת.
משה גפני: ועדת החינוך היא ועדה מאוד חשובה.
משה גפני: כדי שלא יגידו שהתקיים פה דיון ולא העלינו את הדברים, אני רק רוצה שנדע את המציאות כמו שהיא.
משה גפני: משרד האוצר יביא את הפרק הזה לממשלה והממשלה תאשר.
משה גפני: מדובר על משהו בסביבות 2.5 מיליארד שקל בערך.
משה גפני: הוועדה הזאת קבעה שאי-אפשר לפרוץ את מסגרת התקציב.
משה גפני: זאת אומרת, צריך להגיע למי שיממן את זה באחד הסעיפים.
משה גפני: הוועדה המליצה שתקציב הביטחון יממן את זה.
משה גפני: שר הביטחון היה בוועדת הכספים בשבוע שעבר והוא לא מתכוון לממן את זה מתקציב הביטחון.
משה גפני: יבואו לשר החינוך ויגידו לו: תשמע, אתה באמת צריך לבצע את זה, זאת החלטת ממשלה.
משה גפני: מכיוון שאין תקציב - - -
גדעון סער: זה לא יהיה לשר החינוך הנוכחי.
גדעון סער: לא תהיה פנייה כזאת לשר החינוך הנוכחי.
משה גפני: הבנת מה שאני רציתי להגיד?
גדעון סער: לגמרי.
גדעון סער: אני רוצה לחדש חידוש קונסטיטוציוני: אפילו שר הביטחון כפוף להחלטות ממשלה.
גדעון סער: ממילא תקציב הביטחון הוא תקציב יחיד שאין קשר בין התקציב שמאשרת הכנסת לבין מה שמערכת הביטחון מוציאה.
זבולון אורלב: שר הביטחון יודע את זה?
גדעון סער: אני מניח שכן.
גדעון סער: יש לו ותק רב בנושא.
משה גפני: אדוני שר החינוך, אמרתי את זה רק כדי שאם בעוד חודש או חודשיים איזה עיתונאי יכתוב ש"עבדו" על ועדת החינוך, שיהיה רשום שאמרתי את זה.
אלכס מילר: חבר הכנסת גפני, אני לא רואה שום שר שהוא שפוי בממשלה הזאת או בכל ממשלה שיוכל לקבל על עצמו בקשה לבצע את מה שכתוב בדוח בתקציב השוטף.
משה גפני: אני רק רוצה שתדע - - -
אלכס מילר: אם הייתי שר והייתי מקבל דרישה כזאת, הייתי שם את המפתחות ויוצא מהמשרד, הרי אין שום סיכוי.
משה גפני: אני אומר לך מהניסיון שלי – כשאנשי האוצר מחייכים, הם לא מתכוונים להביא את הכסף.
גדעון סער: אגב, אני רוצה לומר שבהחלטה קודמת שלה מחודש אוקטובר הממשלה קיבלה את עקרונות הדוח וקשה מאוד לפרש את עקרונות הדוח בלי לבצע את גילאי 3-4 או בלי לבצע את אותו מקור תקציבי שמתייחס אל מערכת הביטחון.
אלכס מילר: חבר הכנסת פלסנר ואחריו חבר הכנסת אורלב.
יוחנן פלסנר: תודה רבה אדוני היושב ראש, אדוני השר.
יוחנן פלסנר: אני מברך על כך שתמכת באימוץ של הדוח הזה בהחלטת הממשלה והיום זה כבר לא דוח שמהווה המלצה של דרג מקצועי כזה או אחר.
יוחנן פלסנר: מדובר בדוח שאומץ על-ידי הממשלה.
יוחנן פלסנר: זאת החלטה עקרונית של הממשלה שעכשיו צריך להפוך אותה להחלטות קונקרטיות לביצוע וזה מאוד חשוב.
יוחנן פלסנר: אדוני היושב ראש, יש כאן בעצם 3 נקודות עיקריות שהדוח נוגע בעניין של החינוך.
יוחנן פלסנר: אני מסכים עם הגישה שלך שאומרת: מה עם יום לימודים ארוך?
יוחנן פלסנר: מה קורה עם ההשכלה הגבוהה?
יוחנן פלסנר: אבל בואו נראה בדוח טרכטנברג צעד ראשון בדרך, צעד ראשון לשיפור.
אלכס מילר: יום לימודים ארוך מופיע, דיברתי לגבי הצפיפות.
אלכס מילר: יום לימודים ארוך זה עד גיל 9.
יוחנן פלסנר: יש כאן עדיין אלמנטים שחסרים אבל בוא נתייחס לדוח טרכטנברג לא כמענה לכל המצוקות אלא גם אם מיישמים את הדבר הזה, התקדמנו צעד אחד בכיוון הנכון.
יוחנן פלסנר: ברוח הזאת אני מעוניין להעיר כמה הערות.
יוחנן פלסנר: לגבי הסוגיה של מעונות היום.
יוחנן פלסנר: גם ביישום מלא של מסקנות הדוח, וכאן ראינו את כל הסייגים התקציביים כי באמת מדובר בתקציבים גדולים.
יוחנן פלסנר: אם מתוך 470,000 יש לנו 100,000 במסגרות ציבוריות, אם אנחנו מסתכלים 5 שנים קדימה.
יוחנן פלסנר: נניח שנהיה סביב סדר גודל של חצי מיליון סביב אותה קבוצת גיל כי הדמוגרפיה מצביעה על גידול בשיעור האוכלוסייה, אז אנחנו נהיה במשהו כמו 160,000 מתוך 500,000 ילדים.
יוחנן פלסנר: זאת אומרת, גם ביישום מלא של דוח טרכטנברג, עדיין 340,00 מתוך 500,000 ילדי ישראל בכלל לא כלולים בדוח ולא מתייחסים אליהם.
יוחנן פלסנר: כל זה בהנחה שיושב ראש ועדת הכספים גפני טועה ויימצאו המקורות התקציביים.
משה גפני: לא אמרתי כלום, אמרתי שיימצאו.
יוחנן פלסנר: הסקפטיות שלך היא במקומה.
יוחנן פלסנר: אני מדבר על גיל אפס עד 3.
יוחנן פלסנר: באפס עד 3 הדוח נותן מענה ביישום מלא ומוחלט ל-160,000 מתוך 500,000, שמתוכם זה רק עוד 30,000 תוספתי.
יוחנן פלסנר: זאת אומרת, בונים עוד 30,000 - - -
אלכס מילר: חבר הכנסת פלסנר אני מציע שלפני שאנחנו זורקים מספרים - - -
יוחנן פלסנר: אני לוקח את הדברים מתוך הדוח.
משה גפני: שלא יובן לא נכון, אני תומך בזה לחלוטין.
יוחנן פלסנר: מדובר כאן על עלות יישום של 1.7 מיליארד שקל על-פני 5 שנים וחבר הכנסת גפני העריך סכום אפילו יותר משמעותי.
יוחנן פלסנר: מי הם אותם 160,000 אותם זכאים וברי מזל שבאמת ייכללו בזה?
יוחנן פלסנר: אני לא מצאתי בדוח התייחסות לקריטריונים, אדוני השר.
יוחנן פלסנר: מי בכלל יכול היום להיכנס?
יוחנן פלסנר: יש זעקה מקרב השכבות החלשות ויש גם זעקה מקרב מעמד הביניים, שני בני הזוג עובדים ואומרים שהם לא עומדים בעלויות.
יוחנן פלסנר: אני יכול להעיד כמי ששילם על שני גנים פרטיים ועכשיו גם משלם משכנתא, שהסכומים האלה לא הגיוניים ולא מחוברים.
יוחנן פלסנר: ההכנסה שלי ידועה, היא הכנסה שהיא מעל ההכנסה הממוצעת במשק.
יוחנן פלסנר: האם כל אותם הזוגות ששניהם עובדים יכולים ליהנות מזה, בהינתן הקריטריונים הקיימים, אדוני השר?
יוחנן פלסנר: התשובה היא לא כמעט בוודאות.
יוחנן פלסנר: הרי 300,000 מתוך 500,000 לא יהיו זכאים.
יוחנן פלסנר: אם אני מסתכל על הקריטריונים, אני לא יודע אם הם עדיין בתוקף.
יוחנן פלסנר: אני רוצה לשמוע ממך, אדוני השר, האם אתה הולך לפעול לשינוי הקריטריונים?
גדעון סער: אתה מודע לכך שזה עדיין במשרד התמ"ת, אז איך אני אמור לפעול?
יוחנן פלסנר: אבל יש ועדת יישום וזה אמור לעבור אליך בקרוב.
יוחנן פלסנר: אנחנו מדברים על יישום דוח טרכטנברג.
אלכס מילר: מנסים להעביר את זה כבר שנתיים שלוש.
משה גפני: אני מאוד מעריך את חוש ההומור שלך.
גדעון סער: אני רוצה להעמיד את חבר הכנסת פלסנר על מצב הדברים במציאות.
גדעון סער: על-פי המלצת ועדת טרכטנברג, שאני מקווה שהיא תיושם, האחריות תועבר בספטמבר 2012, דהיינו עוד קצת פחות משנה.
יוחנן פלסנר: עד אז תיעשה עבודת מטה.
גדעון סער: אכן.
גדעון סער: לזה עדיין נדרש אישור הממשלה באותו דיון שהתקיים ב-20.1.
גדעון סער: אמרתי שהערכתי, על יסוד חילופי דעות שלי עם שר התמ"ת, שיהיה ויכוח בממשלה בסוגיה הזאת.
גדעון סער: מייד כשהוגש הדוח, אפילו עוד לפני הדיון בממשלה, הקמתי ועדת יישום במשרד בראשות המנכ"לית דלית שטאובר שנמצאת כאן, שאז היתה רק מנכ"לית מיועדת.
גדעון סער: היא עוסקת בפעולה ליישום מכלול הנושאים.
גדעון סער: בימים אלה היא עובדת מול משרד האוצר שהוא מכין את נושאי המחליטים לישיבת הממשלה.
גדעון סער: על כל פנים, באותם היבטים הנוגעים לקבלת האחריות על מסגרות התמ"ת, אנחנו נוכל לעסוק אחרי שהממשלה תקבל החלטה בעניין.
יוחנן פלסנר: אין לי שום ספק שראש הממשלה שהוביל את האימוץ של דוח טרכטנברג, גם יוביל ליישום שלו.
יוחנן פלסנר: שהאימוץ לא היה איזה מהלך מן הפה לחוץ, מהלך יחצ"ני, אלא שהוא קרא את הדוח, הבין, אימץ והולך לפעול.
יוחנן פלסנר: אני טוען לגבי אותן מסגרות שזה נותן פיתרון מאוד חלקי.