GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: כלומר, אני לא מתכוון לאותם דברים שמוסדרים בהוראות ובחוק, מה שמוסדר בהוראות ובחוק כולם מחויבים לו ואין יוצא דופן, אלא מתוך היכרותי את המערכת, הדברים כאן אינם מוסדרים עד תומם ואולי במסגרת הועדה ניתן יהיה להסדיר את הדברים האלה גם מבחינה פורמאלית, אני כבר יודע שמרד החינוך והמוסדות היו בהתמודדויות שונות ויצא חוזר מנכ"ל כזה וחוזר מנכ"ל אחר אבל גם אם יש סכום מקסימום לתוכנית לימודים נוספת לחינוך תורני, אז היא מקבלת רק את השעות והיא לא כוללת את ההסעות וארוחת הבוקר וארוחת הצהריים ואולי גם את הלימודים בחברותא ועוד כל מיני דברים אחרים.
זבולון אורלב: לכן, חשבתי שמן הראוי להקים ועדה ציבורית.
זבולון אורלב: אני פניתי לידידי, מנכ"ל משרד החינוך והתרבות לשעבר בנצי דל, ובקשתי ממנו לעמוד בראש הועדה הזו ואני גם בקשתי מחברים שחלקם נמצאים כאן להשתתף בועדה אבל חשבתי שטרם שנחתום על כתב המינוי מן הראוי לעשות איזה שהוא דיון שיהיה איזה שהוא תאום ציפיות כדי שנדע בדיוק מה אנחנו הולכים לברר, מה גבולות הגזרה ונדע שאנחנו עושים את זה באופן ראוי ואני חושב שאם ועדה בכנסת תתן מנדט ממלכתי לעניין הזה אני חושב שהדבר הזה ראוי, אנחנו גם מחכים בין יתר הדברים לגברת דסי בארי שמפקחת על החינוך העל יסודי בחינוך הדתי שד"ר אברהם ליפשיץ מינה אותה לעמוד ולהיות חברה בועדה הזו אבל אנחנו לא נעכב את הדיון.
זבולון אורלב: אני מציע שאולי רשתות קודם כל יקחו את רשות הדיבור ויאמרו מה הציפיות שלהם ואיך הם רואים את הנושא אלא אם כן בנצי או הרב גיסר, אתם בכל רגע מהדיון רשאים להצטרף ואתם לא בתור הרגיל, בסדר?
זבולון אורלב: הרב אלחנן.
אלחנן גלט: בוקר טוב.
אלחנן גלט: ברצוני להודות לזבולון אורלב על כינוס הישיבה הזו, אני חושב שהנושא הזה מעסיק ציבור רחב ואנחנו פה בשמחה, מתוך מחשבה ששיתוף פעולה בין כל הגורמים שמעורבים בנושא הזה, יעשו רק טוב לחינוך הדתי.
אלחנן גלט: המצב כפי שהוא היום, צריך לא רק ללמוד אותו, אני לא רוצה פה מכבסת מילים, אלא בהחלט לשאוף גם לשנות אותו.
אלחנן גלט: השורה התחתונה, שעל מנת לתת חינוך דתי איכותי בכל התחומים של ישיבות, אולפנות, תיכונים דתיים עולים ממון רב להורים הוא מצב בלתי נסבל בכלל וגם עבורנו במנהלי הרשתות וכל שיתוף פעולה כזה שבסופו של דבר יביא להורדת מחירים ויאפשר מתוך כך גם לרבים נוספים להצטרף למעגל הלומדים וגם לשותפים כיום להתמודד בצורה סבירה יותר עם העול שיושב עליהם, זה יהיה דבר מבורך.
אלחנן גלט: אנחנו רוצים להדגיש בראשית הדיון הזה, את תאום הציפיות מבחינתנו.
אלחנן גלט: ראשית, בשם רשתות החינוך הדתי, פועל פורום משותף שאני משמש כיושב ראש תורן שלהם, גם בשם רשת עמית, גם בשם רשת צביה, גם רשת ישיבות בני עקיבא וגם אור תורה סטון, בסוגריים, אני מעריך שמוסדות רבים נוספים שאינם מאוגדים ברשתות האלה במידה כזו או אחרת נושאים את עיניהם ובוחנים איך הגופים האחרים מתמודדים עם הסוגיות האלה אבל רוצים להבהיר שבשנים האחרונות נעשה מאמץ עצום כדי לייעל,לחסוך, לצמצם בכל דבר שניתן כדי לאפשר את החינוך הזה כפתוח לכל ילד וילדה.
אלחנן גלט: המציאות בשנים האחרונות, הביאה אותנו לתוך קיצוץ דרסטי של תקציבי החינוך בכלל, אבל בעיקר החינוך הדתי.
אלחנן גלט: דגש מרכזי על סגירה בזמנו של פעילות משרד שבו היא פעלה בעבר והעברת שאריות התקציב לתוך משרד החינוך צמצמו בעשרות אחוזים את מה שבזמנו היה ניתן לתגבור החינוך התורני בישיבות תיכוניות ובאולפנות ובתיכונים דתיים.
אלחנן גלט: הדבר הזה מחייב לימוד, מחייב התמודדות, מחייב הבנה שאם רוצים גם אחרי הצמצומים וההתייעלות, לשמר איזו שהיא מסגרת חינוכית, הדבר הזה עולה כסף.
אלחנן גלט: אנחנו רוצים שיעלו בוועדה הזו את כל השאלות הקשורות, הן בחינוך הפנימייתי, שיש לו אחוז משמעותי בחינוך הדתי, אבל לא רק, ובמרכיבים המגוונים.
אלחנן גלט: היום, ישיבה תיכונית, אולפנה או תיכון דתי, מלבד היותם נותנים את מסגרת הלימודים הנדרשת על פי הנחיות משרד החינוך, בעת ובעונה אחת משמשים גם מסגרת תורנית שנותנת תיגבור לימודים משמעותי בתחום לימודי הקודש והן מהווה בית חינוך שנותן מגוון גדול מאד של פעילות ערכית שבאה לידי ביטוי בפעילות ערב, בפעילות שבת, בפעילות חברתית וחינוכית מגוונת שעל בסיס אותו בית ספר מאפשר את מה שנראה כחשוב גם למוסדות אבל גם להורים ולכל השותפים מוציא בסופו של דבר מוצר, אם אפשר לומר בזהירות ובענווה, לא רע לחברה הישראלית, למדינת ישראל ולבוגרים שנמצאים בכל שדרות העשייה, בכל שדרות התרומה של החברה הישראלית, בצה"ל, במדינה בכלל מעידים על כך במשהו.
אלחנן גלט: הלימוד של כל השכבות האלה צריך להיות כחלק מהעבודה של הועדה הזו.
אלחנן גלט: בשורה תחתונה אנחנו מעריכים שאם שתוף פעולה כזה יהיה בדיוני הועדה של מעגל מקבלי ההחלטות בכנסת ובממשלת ישראל, הן של הבעלויות על בתי הספר והן של ההורים, ניתן יהיה ללמוד לעומק את הסוגיה, לבחון יחדו פתרונות שמצד אחד שאולי המחיר שלהם הוא לא קל של צמצום חלק מהפעילויות ואז בודאי השולחן העגול הוא משמעותי על מה מוותרים עם כל הצער והכאב, ומצד שני של נכונות וכוונה טובה ובסופו של דבר גם שכרו בצידו של משרדי הממשלה בעזרת לחץ של הכנסת כדי להחזיר בצורה משמעותית תקצובים שאבדו ברבות השנים והמחיר שלהם כרגע הוא אותו עול שעומד על ההורים.
זבולון אורלב: האם אתה יכול לומר באופן גס, אם ניקח את שנת השיא של ההשתתפות לעומת השנה הנוכחית, בכמה הצטמצמה ההשתתפות הממשלתית?
אלחנן גלט: אני אתן מספרים שהם סמליים במידה מסוימת אבל אנחנו מדברים על כך שבשנים שמשרד הדתות תקצב ישיבה תיכונית ואולפנה, אנחנו מדברים על סכום של כ- 320 ₪ לתלמיד לחודש והיום אנחנו מקבלים כ- 70-80 שקל לאותו תלמיד לאחר עשר שנים של פעילויות כשהירידה לא הייתה מדורגת, אלא בשנים הראשונות ירידה דרסטית ובארבע שנים האחרונות ירידה מתונה כך שעיקר הקושי הוא כבר לא בשנים האחרונות אלא מוסיף והולך.
זבולון אורלב: אתה קושר את הירידה הזו לעליית התשלומים הנדרשים מההורים?
אלחנן גלט: בודאי.
יגאל דנינו: השאלה מה היו תשלומי ההורים אז ביחס להיום?
אלחנן גלט: אני בטוח שכל מי שבא לפה בדק את זה בדיקה ראשונית ויגלה שהתשובה היא שהמחירים היו אז הרבה יותר נמוכים אבל זה הועדה תשכיל לבדוק ולראות מזה את התוצאות.
זבולון אורלב: היא לא צריכה להגיע לתקופה שאני למדתי בישיבה התיכונית כי אז אני חושב שהישיבה שלמה להורים - - -
אלחנן גלט: אם אינני טועה, מזיכרוני למדת במוסד פנימייתי והמציאות אז, בהחלט הייתה שונה.
זבולון אורלב: בישיבה התיכונית נחלים.
זבולון אורלב: אני היום אומר יותר שלמדתי בישיבה תיכונית ליד פתח תקווה אבל היום לאור השינויים שהיו, אני מקבל את העצה הטובה שקיבלתי מידידי ואני אומר בגאווה אני בוגר מכון של הציונות הדתית, אני בוגר ישיבת בני עקיבא נחלים.
אלחנן גלט: כמו שאמרתי בתמצית דבריי בסופו של דבר אנחנו פה כי אנחנו רוצים להיות לכתחילה שותפים במהלך הזה של בדיקה ולמידה שבסופו של דבר, אני מקווה, גם תביא ללכידות השורות במכנה המשותף של איכות החינוך הדתי וגם בסופו של דבר, אני באמת מקווה, שבעבודה משותפת תביא לפתיחת שורות ולצרוף תלמידים נוספים אבל בסופו של דבר לאפשר הורדה ככל שניתן בעול הגדול שעומד על ההורים.
זבולון אורלב: שאלה, אתם מודעים או יודעים או מוכרת לכם הבעיה שהורים היום שוקלים היום יותר ויותר להיכן לשלוח את הילדים בגלל הסוגיה של תשלומי הורים?
אלחנן גלט: ברמה הארצית, המספרים לא מצביעים על כך, אם הסטטיסטיקה מדברת אז המספרים הולכים וגדלים.
אלחנן גלט: צריך לומר שחלק מהפתרונות שהועדה רוצה להוביל כבר מתבצעים בהרבה מקומות בשטח וזה חלק מהסיבות שלא רואים בין השאר פגיעה כזו.
אלחנן גלט: המספרים שציינת בתחילת הישיבה הם לא בהכרח נכונים לכל המוסדות , בין השאר בגלל שמוסדות רבים עשו תהליכים משמעותיים הן בתחומי המלגות אבל גם בתחום הצמצום המעשי ואם ניתן לראות במשהו את התהליך הזה זה העובדה שיש מעבר שאין להתעלם ממנו וזה גם תלוי בתהליכים סוציולוגים והוא המעבר מהחינוך הפנימייתי לחינוך הלא פנימייתי ובדבר הזה ודאי יש שינוי משמעותי בעלויות ואותם תלמידים בחינוך הפנימייתי שאינם מקבלים סיוע ממדינת ישראל דרך עליית הנוער, מינהל לחינוך התיישבותי, בודאי זה עול גדול עוד יותר והמעבר מהחינוך הפנימייתי לחינוך הלא פנימייתי במידה מסוימת גם משפיע על הורדת העלויות עבורם.
זבולון אורלב: יש ירידה גם בהשתתפויות הממשלתיות על ידי מסגרות שונות שהיו תומכות בלימודים פנימייתים כמו עליית הנוער וכדומה, יש גם שם קיצוצים?
אלחנן גלט: הקיצוץ שם לא ניכר, גם התקנים בסך הכל נשמרו ושם זה לא ניכר.
זבולון אורלב: כאמור הצטרפה אלינו גם הגברת דסי בארי שהיא המפקחת הארצית על החינוך העל יסודי ומיועדת להיות גם כן חברה בועדה.
זבולון אורלב: יעקב פרידברג ממשרד המשפטים הוא מלווה את סוגיית תשלומי ההורים, אז אנא ממך.
יעקב פרידברג: תודה רבה אדוני.
יעקב פרידברג: אני במובן הזה מחליף את משרד החינוך , אני חושב שהדברים שאומר צריכים להיאמר על ידם.
זבולון אורלב: משרד החינוך אגב, הוא החליט את מי שהוא שולח והוא יודע מה הנושא.
יעקב פרידברג: אני פשוט רוצה להציג בפני הועדה את חוזר מנכ"ל תשלומי ההורים עבור תוכנית לימודים נוספת תורנית במוסדות חינוך ממלכתיים דתיים.
יעקב פרידברג: הוא בתוקף החל מ 1.9.2009.
יעקב פרידברג: עכשו החוזר הזה במפורש מוכל על ישיבות תיכוניות ואולפנות שפועלת בהם פנימיה מלאה, כלומר יש בהם הזנה וכן הלאה, וגם על בתי ספר ישיבות ואולפניות שמתקיימת בהם פעילויות עד שעות הערב ללא לינה שנקראים פנימיית יום.
יעקב פרידברג: החוזר מפורט, יש בו את סעיף 5(2) שאומר במפורש שמשנת הלימודים תש"ע עלות המירבית של כל תוכנית תהיה 5000 ₪ לנפש לשנה לכל היותר ואז יש את סעיף 6(2) שאני רוצה לקרוא אותו בפניכם, "מוסד חינוך אינו רשאי לגבות סכומים גבוהים מן הסכומים המאושרים בחוזר המנהל הכללי, לרבות חוזר זה וזאת גם אם ההורים מסכימים וזאת כדי לעודד חיסכון בהוצאות ולהימנע מראוותנות מיותרת וכדי להפחית את הלחץ החברתי המוטל על ההורים ועל משפחות שמצבן הכלכלי אינו שפיר".
יעקב פרידברג: לכו אני חייב לשים בפני הועדה את המצב החוקי כפי שהוא היום בהוראות חוזר המנכ"ל.
אלחנן גלט: 5(2) מתייחס לפנימיה מלאה?
יעקב פרידברג: זהו חוזר המנכ"ל.
יעקב פרידברג: ב5(3) כתוב: "..
יעקב פרידברג: במוסד חינוך המפעיל פנימיית יום ללא לינה, לא תעלה עלות ההזנה וקיום שבתות עיון על התעריפים המאושרים במוסד חינוך שפועלת בו פנימיה מלאה שזה ה- 5000 ₪..".
זבולון אורלב: סליחה, האם אפשר להסביר פה משהו?
יעקב פרידברג: זה הסכום הרשום כאן, אני לא יכול להבין את הדברים אחרת.
יעקב פרידברג: אני לא מתיימר בכלל לנסות ולהבין יותר מן הנכבדים שיושבים כאן לגבי העלויות האמיתיות.
יעקב פרידברג: זהו חוזר המנכ"ל , זה שהוא לא מפוקח ולא מיושם בשטח זה מאד יכול להיות אבל הדברים מוסדרים בהוראות המינהל של משרד החינוך.
זבולון אורלב: בבקשה מר ינון אחימן מנכ"ל רשת אור תורה סטון.
ינון אחימן: אולי עוד הבהרה, למושגים שאתה התייחסת אליהם.
ינון אחימן: יש כאן ערוב מושגים בין תוכנית הלימודים הנוספת לבין מרכיבים נוספים של עלויות ובמוסדות פנימייתים הסך הזה מתייחס רק לעלות הלימודים הישירה , הוא לא מתייחס לכל מרכיבי הפנימיה הנוספת שהם לינה, כלכלה וכולי שהם אפילו לפי התחשיבים שהיו מאושרים, היום הם כבר מעל 20,000 ₪.
ינון אחימן: זה בעצם התחשיב הנכון למוסדות פנימייתים .
זבולון אורלב: זה לא רק זה, סליחה שאני מתפרץ, מינהל חינוך התיישבותי במשרד החינוך שקוראים לו מינהל חינוך התיישבותי ופנימייתי שאתה בודק שמה כמה המדינה משלמת עבור ילדים , כמה המינהל עצמו משלם אגב למוסדות אלה, לילדים שזכאים לקבל את הסיוע של עליית הנוער, אז הסכומים הם סכומים שבכלל לא קשורים לנאמר פה.
זבולון אורלב: מישהו יודע כמה ההשתתפויות של עליית הנוער?
אלחנן גלט: עשרים ושניים אלף.
זבולון אורלב: עשרים ושש אלף לשנה.
זבולון אורלב: ותוספת הערה, שזה שמונים אחוז מהעלות שנבדקה אז.
זבולון אורלב: ועדת לאור.
זבולון אורלב: שם קבעה את הסכום, תרגום הסכום שלהם להיום זה שמונים אחוז.
זבולון אורלב: רק שתדעו ועדת לאור בראשות אורי לאור, הוא היה סגן ממונה על התקציבים החברתיים מול משרד החינוך נכון?
זבולון אורלב: והוא עמד בראש ועדה שפעם עשתה תחשיבים ועל הבסיס הזה כל פעם מעדכנים את הסכומים.
זבולון אורלב: כלומר אין ספק שהדבר שאתה קראת הוא נכון ומדויק לגבי תוכנית הלימודים תוספת כמשמעה איננה כוללת את הכל העלויות האחרות בין אם מדובר בפנימיה, בין אם מדובר לא עם פנימיה.
יעקב פרידברג: הדברים לא עולים בחוזר המנכ"ל.
זבולון אורלב: הניסוח כאן הוא ניסוח אומלל כי משרד החינוך בעצמו מממן ומשלם סכומים שונים לחלוטין.
זבולון אורלב: כלומר ילד שנמצא באחד המוסדות שלהם, מדינת ישראל, שזכאי לעליית הנוער שלפי הזכאות, המדינה משלמת עבורו עם אין ביכולתו לשלם בתנאים מסוימים כמו שאמר בנצי 80% , עשרים אלף פלוס עבור החזקתו.
יגאל דנינו: מה שאני מבין, 5000 האלה מתייחסים למוסדות כמו הרטמן, הימלפרב וכאלה בירושלים?
זבולון אורלב: שבהם מדובר רק על תוכנית הלימודים בין אם היא מוסד פנימייתי בין אם היא מוסד לא פנימייתי.
זבולון אורלב: מדובר על אותה תוספת תורנית שהיא ניתנת.
זבולון אורלב: הרב נסימי קודם כל אני מקדם אותך בברכה, הראש רשת שערי תורה, לכם יש גם מוסדות?
רחמים נסימי: יש לנו שלושה מוסדות על יסודי.
רחמים נסימי: שניים בבית שמש ואחד בהקמה בקצרין.
זבולון אורלב: טוב, לא ידעתי.
זבולון אורלב: ברוך תהיה ואתה יכול לשבת בשולחן הרשתות.
זבולון אורלב: הנה למדתי היום משהו חדש.
: אני רציתי להוסיף על עניין מרכיב נוסף וטוב שהועדה מתכנסת בעת הזו כי צריך להוסיף מרכיב נוסף לעלויות וזה כל הנושא של התוכנית החדשה של עוז לתמורה שמהמשעות שלה שעלויות השכר של הצוות החינוכי יעלו ב- 40-50% ממש בטווח הקרוב.
: זה אומר שאם יש עול נוסף שאנחנו משיתים אותו על ההורים לממן את המוסד בהנחה שבית ספר מוסיף 20-30 אחוז לתוכנית הלימודים הנוספת אם זה לעוד מקצועות קודש ולפעמים זה להוראת המדעים ומקצועות אחרים, עלות השעה השבועית שפה תומחרה של חמשת אלפים שקל, היא כבר היסטורית , היא כבר היום לא חמשת אלפים שקל, כבר היום היא ששת אלפים אבל היום היא אמורה להגיע לכ- 9000 שקל לפי התחשיבים החדשים, חלק קטן מתוך הדברים האלה, אפשר יהיה לכלול בתוך התשלומים של ההורים אבל עדיין השעה נטו תעלה וזה דבר יחייב או קיצוץ מאד דרסטי בשעות הנוספות או פתרון אחר במסגרת עוז לתמורה וצריך להיות מודעים לזה.
: במאמר מוסגר אני חושב שעלות שתעלה על החינוך הפורמאלי תשליך גם על עלויות נוספות שרגע מתבצעות על דרך החינוך הלא פורמאלי, וברגע שבמערכת עולה המחיר, גם דברים שהם כבר לא פורמאליים שלא מוגדרים כיום, בסופו גם העלויות שלהם יעלו וזה יהיה מרכיב נוסף שיגדיל את ההוצאות של המוסדות.
זבולון אורלב: ארגוני הורים.
זבולון אורלב: ויויאן אלבוים היא חברת מועצת עיריית מודיעין, גרה במודיעין.
ויויאן אלבוים: מאחר ואני נציגת ההורים, עשיתי איזה שהוא סקר א פורמאלי בקרב כעשרה הורים ורציתי לשמוע את דעותיהם מהם אומרים.
ויויאן אלבוים: כידוע מודיעין היא סך הכל עיר מבוססת כלכלית, יש יכולות כלכליות אבל הדגש של ההורים לא היה בנקודה הזו.
ויויאן אלבוים: אצלנו במודיעין, יש לנו אולפנה וישיבה, מוסדות מאד איכותיים של מרכז ישיבות בני עקיבא.
ויויאן אלבוים: השנה הקמנו, מיכאל חרל"פ סגן ראש העיר ואנוכי הכנסנו את רשת עמית, הקמנו תיכון דתי אחד לבנים ואחד לבנות ואלה המוסדות שיש לנו.
ויויאן אלבוים: במערכת החינוך היסודית, אנחנו לא משלמים הרבה, אנחנו משלמים בין 70-200 פחות או יותר.
ויויאן אלבוים: יש עכשו איזה בית ספר חצי פרטי שנפתח אבל הבעיה אצלנו במודיעין היא לא ברשת של המוסדות היסודיים אלא בעל יסודיים.
ויויאן אלבוים: למרות שמודיעין נחשבת לעיר יחסית זולה, אין לנו כמובן מוסדות פנימייתים, אנחנו משלמים בין 6000-6500 לשנה, לרשת עמית בערך כ- 5000 עדיין ההתמרמרות מאד רבה.
ויויאן אלבוים: היא באה מכך שבעצם אין לנו אופציה, זה לא שאנחנו יכולים לבוא ולבחור ולהגיד, אני לדוגמא גדלתי באולפנית בית וגן בבת ים וגם אחותי לצורך העניין, נקח את אחותי מפקחת בקופת חולים כללית על כל בתי המרקחת, יצא לה לא יותר מידי רע, אבא שלי שלם עליה אולי חמישים שקלים לחודש, אמנם זה לפני כעשרים שנה, אבל גם היום באולפנית בית וגן בבת ים משלמים מעט מאד, הבנות לומדות עד שתיים, יש שם רופאות, עורכות דין וכולם נשארות בציבור הדתי.
ויויאן אלבוים: ההתמרמרות יוצאת אלף בעצם אלטרנטיבה, לא אומרים לך אוקי אם אתה רוצה תשים את הילד עד שתיים ותשלם מעט מאד או לא תשלם אם אתה רוצה תיקח כמו תל"ן תוסיף תגבור תורני, תגבור חינוכי מה שאתה רוצה עד חמש או שש או שבע ולפי זה תשלם.
ויויאן אלבוים: אוקי ההתמרמרות על כך שאין לנו בחירה, אין לנו אלטרנטיבה, ומאלצים אותנו לשלם את הסכומים בלי ששאלו אותנו.
ויויאן אלבוים: זה קורה בהרבה מאד ערים לא רק במודיעין.
ויויאן אלבוים: זה בעצם משהו שאתם קודם כל אומרים, לא שואלים אותי, אין לי אופציה, אז אני משלמת את זה.
ויויאן אלבוים: עכשו ייאמר לזכות הרשתות ולזכות כולם, אני לא ראיתי הורה שלא מגיע לחינוך אצלנו, למרות שאני פוגעת בעצמי, אני אומרת למען הגילוי נאות פה על השולחן, אין הורה שבגלל מצב כלכלי לא מגיע לחינוך הדתי.
ויויאן אלבוים: אני לא ראיתי שהולך לבתי ספר עירוניים במודיעין בגלל המצב הזה, אני ראיתי להפך ובגלל שבתוך עמי אני יושבת ובגלל שאני חברה גם בחנוך התורני, גדלנו במודיעין ומודעים לבעייתיות ולמרות שבאופן טבעי יש הרבה הורים שלא יכולים לשלם, המוסדות מכניסים אותם גם בלי שקל וזה ייאמר לזכות הנהלת המוסדות.
ויויאן אלבוים: כלומר, אני לא באה מהמקום שמי שלא יכול הולך לחנוך החילוני , שזה אנחנו לא רוצים שיקרה, אלא שאני חושבת שמה שההורים באים ואומרים ואני חייבת להגיד שלא ראיתי את זה מהכוון הזה עד שלא שאלתי את ההורים שבכלל לא שואלים אותנו ואין לנו בחירה ושמים ציבור שלם היום בחינוך פרטי.
ויויאן אלבוים: לא יכול להיות שציבור מאד גדול ומאד תורם למדינה שמאד פעיל במדינה ולא ציבור שולי שלא נותן כלום, באים ואומרים לו אתה רק בחינוך הפרטי.
ויויאן אלבוים: אנחנו כולנו היום בחנוך פרטי, מדוע?
ויויאן אלבוים: זה בערך מה שאומרים, לדוגמא הם אומרים יש את צייטלין שלא שייך לרשת, גם היום אז נכון משלמים אבל לא את המחירים הגבוהים שמשלמים ברשתות ועדיין יש שם חבר'ה שיוצאים לא פחות טוב מהילדים שלי שלומדים בחינוך הפרטי.
ויויאן אלבוים: על זה ההתמרמרות שלא נותנים להורים לבחור.
ויויאן אלבוים: הם גם באים ואומרים, אנחנו לא מקבלים קבלות שזה אפילו בניגוד לחוק, אז באו ברשתות ואמרו להם אתם משלמים בהוראת קבע.
ויויאן אלבוים: אוקי אני משלמת הוראת קבע על ארנונה, אני מקבלת כל חודש קבלה שאני יודעת על מה אני משלמת, מה עלה.
ויויאן אלבוים: לי יש שני בנים בישיבה, אני חושבת שעל השני אני מקבלת הנחה אבל אין לי מושג על מה אני משלמת.
ויויאן אלבוים: לא קיבלתי מעולם קבלה.
ויויאן אלבוים: גם בקשתי דרך אגב, אני לא יודעת אם אני מקבלת על השני עשרה אחוז כי אני לא זכאית סוציאלית ב"ה אולי כן ואולי לא, זה המינימום.
ויויאן אלבוים: אני כלכלנית אני מנהלת בבנק לאומי כלומר אני אשת כספים במקצועי וזה עברה על החוק לא לקבל אפילו קבלה שלא לדבר על זה שאני לא יודעת על מה הכסף שלי הולך.
ויויאן אלבוים: אם אני משלמת היום 13 אלף בערך, אני לא יודעת בדיוק כפי שאמרתי, לרשת ישיבות בני עקיבא, אני רוצה לדעת על מה זה הלך.
ויויאן אלבוים: חלילה אני לא באה ואומרת שראש הישיבה לקח לכיס שלו ממש לא.
ויויאן אלבוים: ברגע זה אחד הבנים שלי נמצא בים המלח וחוזר בעננים.
ויויאן אלבוים: אנחנו מקבלים הרבה, אנחנו מקבלים בעד התמורה.
ויויאן אלבוים: אני רוצה להגיד משהו שלכאורה פוגע בי, הילדים מקבלים חינוך מעל ומעבר.
ויויאן אלבוים: הם מקבלים הרבה מאד תוספת תורנית, תוספת חברתית, תוספת מדעית וכולי.
ויויאן אלבוים: אגב, חד הדברים שהורים באים ואומרים, מצדנו אם על זה לדוגמא הולכים 1500-2000 בשנה, אז תורידו, תורידו אפילו עשרים שלושים אחוז.
ויויאן אלבוים: לא צריך לפעמים אפילו בשבוע יש שתים שלוש פעילויות , אנחנו לא צריכים כל כך הרבה.
ויויאן אלבוים: אפשר להוריד.
ויויאן אלבוים: הרעיון הזה שהישיבה מחליפה את הבית כמו שהיה פעם , שהישיבה באה ואומרת: אני רוצה שחוץ מלינה הוא יהיה אצלי כל היום.
ויויאן אלבוים: אני רוצה לתת לו את המירב שלא יסתובב לי ברחובות.
ויויאן אלבוים: היום במודיעין לדוגמא , הורים באים ואומרים אני לא רוצה את זה.
ויויאן אלבוים: אני רוצה משהו שהוא שילוב בין תיכון וישיבה ואני לא צריך אותו עד שבע, שמונה בישיבה כמו שקורה היום.
ויויאן אלבוים: הבן הגדול שלי הוא ב י"א הוא כבר הרבה מאד עד שבע שמונה בישיבה.
ויויאן אלבוים: פעמיים שלוש בשבוע.
ויויאן אלבוים: אני רוצה את הילדים וזה מה שההורים אומרים ויש לי את זה , יש לי את הפרוטוקולים אלו הורים ראיינתי ולא מעט.
ויויאן אלבוים: חמש מספיק לי, אני רוצה אותו יותר בבית, אני רוצה לתת לו אני והחוגים שלי.
ויויאן אלבוים: כלומר אני חושבת שהתפיסה השתנתה ויש מקום לבוא ולחזור להורים ולשאול אותם מהם רוצים.
ויויאן אלבוים: זה הכסף שלהם , בואו ותשאלו אותנו.
ויויאן אלבוים: זה מאד הגיוני ולגיטימי.
זבולון אורלב: יגאל דנינו.
יגאל דנינו: אני לא אחזור על דברים אבל, אני רגע אתן נתונים של מספרים מה אני משלם כאבא לילד כדי שנבין על מה אני מדבר.
יגאל דנינו: ילד בכתה א' אני משלם 3000 שקל לשנה, אני מדבר על הבוגרים שלי, ילד בחטיבת ביניים ובתיכון משלמים כ 9000-10000 שקל לשנה כלומר אם אני מדבר על תשלומי הורים כאלה, הם תשלומי הורים גבוהים מאד ביחס לאדם שיש לו מספר נפשות במשפחה והשאלה היא באמת איך אנחנו רותמים את העגלה כולנו יחד כדי למצוא איזה שהם איזונים מול המדינה.
יגאל דנינו: כי בסך הכל אנחנו כהורים רוצים לתת ולהעניק לילד את המקסימום שאפשר.
יגאל דנינו: אני רוצה שילך בבוקר לתפילה ושיהיה בסדר בערב ושיהיה בפעילויות כאלה ואחרות ואני לא אפרוש אותם.
יגאל דנינו: אני מאד הייתי רוצה שהוא יהיה בפעילות תורנית בהשקפת העולם שלי, יכול להיות שאחרים לא.
יגאל דנינו: אבל אני אומר בהשקפת העולם שלי ואני מוכן איך שהוא לשלם כהורה, השאלה איזה מעמסה שמים לי על הגב.
יגאל דנינו: אני חושב שאנחנו יושבים פה כמעט כולם חובשי כפות וכולנו למדנו באותם מוסדות כלומר במוסדות האלה כל אחד במקום אחר.
יגאל דנינו: ואני חושב שמידת השקיפות אם הייתה כזו טובה, לנו היה יותר קל כהורים גם לקבל כלומר אם היום יש שקיפות של עמותות באינטרנט שבה מפרסמים את השכר של כל בעלי התפקידים, את הפעילות והפעילות הייתה פרושה לעיני כל, לנו כהורים היה יותר קל לקבל את הדרישה של המוסדות מבחינת התשלום כי היום אין לנו את מידת השקיפות ולכן מאד קשה לנו וכביכול נלחמים האחד השני.
יגאל דנינו: לא שאנחנו נלחמים אבל אנחנו יכולים להגיע להבנה בדברים האלה.
יגאל דנינו: הדבר הנוסף שאני רוצה לדבר עליו, זה הדאגה לאותם מעוטי יכולת, לאותם הורים, לנו יש עובדים בקרית שמונה שמרוויחים שלושת אלפים שקל.
יגאל דנינו: איך הורה כזה מסוגל לשלם לילד שהלך לחינוך ישיבתי במקום כזה או אחר אם פנימיה בדרך כלל , איך הוא מצליח לשלם את הסכומים האלה בשביל ילד ראשון ובשביל ילד השני אי אפשר לדבר בכלל.
יגאל דנינו: השאלה איך אנחנו מדברים על אותם הורים מסכנים שלא מסוגלים לשלם.
יגאל דנינו: זה לדעתי העניין שצריך לדבר עליו ולנסות לבחון לאן אנחנו הולכים.
זבולון אורלב: רציתי לתת לרב נסימי רשות דבור אבל הוא יצא, נעביר את הכדור עכשו לרב אברהם גיסר, בבקשה.
אברהם גיסר: שלום בוקר טוב.
אברהם גיסר: שוב ישר כוח ליו"ר על זימון הועדה החשובה הזו ועל היוזמה להקמת הועדה הציבורית היא דבר בעתו.
אברהם גיסר: לצערי אני צריך לומר שכבר הרבה שנים חושבים שהיא דבר בעתו והיא קמה כבר כמה פעמים גם ברשותך או ביוזמתך.
אברהם גיסר: בלבושים כאלה ואחרים ולמרות השולחן העגול והרצון המשותף ובאמת המגמה להוריד ולהוזיל ולהקל את העול הבלתי הסביר המוטל על ההורים בצבור הדתי, גם הועדות הקודמות לא הגיעו לאיזה יעד שאפשר לברך עליו למרות שהם הציפו את הכל ונתחו את כל המצב.
אברהם גיסר: אני מאחל לועדה זו שתקום שתעשה יותר.
אברהם גיסר: אני ברשות היו"ר אבקש לצרף לועדה הזו נציג של מועצת חמד, אני חושב שנציגה בשעה שנקבע את משתתפי הועדה.
אברהם גיסר: אפשר לומר שמצד אחד זו תעודת יוקרה לצבור הדתי שבסדר העדיפויות שלו הוא מוכן להוציא הוצאות בלתי סבירות ממש בעליל למשפחה עם מספר תלמידים זו תעודת יוקרה.
אברהם גיסר: ההורים מעדיפים את הצמצום בכל הוצאותיהם והם נותנים בעל כורחם אבל מוכנים לתת לחנוך ונותנים לחנוך סכומים שמשפחה עם שלושה תלמידים במערכת מחטיבה ועד י"ב , וזה קורה הרבה, אז היא משלמת חמשת אלפים שקל בחודש, שלושת אלפים עם כל ההנחות רק על הוצאה חנוכית ואם המשפחה הזו צריכה לחיות וגם שכר דירה ועוד דברים אחרים ומשכנתא, אתם יכולים לתאר לעצמכם שזו משפחה שחיה בהלוואות ובגרעון תקציבי חריג רק כדי לממן חינוך וזו בעיה שכולנו צריכים לקחת לתשומת לבנו.
אברהם גיסר: זה לא נכון וזה לא צודק, זה גם לא צדק חברתי ולא צדק חינוכי ומוסרי על פי התורה.
אברהם גיסר: מצד אחד אני כראש מוסד הייתי לפני שנים אז בראש המכתב השנתי שהיה יוצא על התשלומים של שנה זו, מכתב די מסובך קצת מתנצל וקצת כואב, אז היינו רושמים למעלה את מאמר חז"ל מהגמרא שמזונותיו של אדם קצובים לו מראש השנה ועד ראש השנה.
אברהם גיסר: .
אברהם גיסר: ואז הגמרא אומרת אבל יש יוצאים מן הכלל, חוץ מהוצאות תלמוד בניו ובנותיו לתלמוד תורה.
אברהם גיסר: זה לא קצוב לך, תדע לך שזה חוץ מהחשבון, אם אתה מוציא כמו על שבתות וימים טובים, אם אתה מוציא עוד תוספת על תלמוד תורה, מן השמים יתגמלו אותך על זה.
אברהם גיסר: אז זה טוב במובן הרעיוני ובמובן האמוני אבל ההורים צריכים והציבור הדתי, ואנחנו כראשי המערכת מחויבים בדין וחשבון ומחויבים לעשות למען הצבור, אנחנו משרתי צבור וגם החינוך הוא שרות גם שלוחי רחמנא וגם שלוחי ישראל אבל הוא שרות ציבורי, חייבים לתת את השרות הזה באופן סביר לכולם.
אברהם גיסר: אני רוצה לומר שאני מכיר את המצב במוסדות וב"ה, לדעתי נדיר מאד, לא מתקיים המצב שבו נער ונערה לא נכנס למוסד עקב בעיות תקציביות של ההורים.
אברהם גיסר: זה לא מתקיים מכיוון שהמוסדות לעולם לא יתנו את הכניסה בגובה התשלום ואפילות תלמיד, ואנחנו מכירים את זה, שהוריו לא משלמים מכל סיבה שבעולם, לא סולק ממוסד חינוכי עקב חוסר תשלום בישיבות תיכוניות ובאולפנות, סוחבים את זה לפעמים שנים, רודפים אחרי ההורים שנים אבל לא מסלקים תלמיד על הרקע הזה.
אברהם גיסר: אלא שיש כאן מיון מוקדם.
אברהם גיסר: יש הורים שודאי לא שוקלים לשלוח למוסד כזה כי הם בררו את המחיר והם לא מוכנים להיות אנשים שלא משלמים ולכן המיון הוא בעייתי, הוא מוקדם, הוא סמוי, אין מיון גלוי וב"ה המוסדות נושאים בנטל גם של הורים חסרי יכולת.
אברהם גיסר: זה בדרך כלל, אולי תגידו שיש יוצא מן הכלל, ודאי נמצא תמיד יוצאים מן הכלל.
אברהם גיסר: אמרו כאן כבר גם היו"ר וגם מר בנצי דל שאני מודה לו על נכונותו לעניין, אמרו כבר את התעריף של משרד החינוך וועדת לאור קבעה כבר לפני שנים ואם נעדכן אותו נמצא שהמוסדות גובים בהתאם.
אברהם גיסר: חשוב לי לעניין הזה גם שייערך איזה ברור מול משרד המשפטים כדי שלא נמצא, המערכת של החינוך הדתי נמצאת מעבר לחוק או מעבר לתקנות, לכן חייבים באמת להגדיר על מזה מדבר ועל מזה מדבר ועל מה הוא מדבר על מנת שכל מערכת הגבייה שלנו תהיה בתוך מסגרת התקנות הראויה.
אברהם גיסר: אני רוצה לדבר קצת בשם ההורים.
אברהם גיסר: ההורים מבקשים ואני חושב שזו מגמה שהועדה צריכה לבחון בצורה מאד רצינית, הפרדה בין חובה לרשות.
אברהם גיסר: המוסדות שמספקים שרות חינוכי ולא שרות חינוכי אלא מלאכת קודש חינוכית יוצאת מן הכלל צריכים ללמוד לעשות את ההפרדה הקשה מאד כי היא פוגעת בחיי המוס.
אברהם גיסר: אין ספק נשלם על זה מחיר חינוכי אבל צריך לשקול שכר והפסד לעשות סוג של הפרדה בין רשות וחובה.
אברהם גיסר: מהי חובה, מה מותר לחייב את כולם ומה צריכים להיות שרותי רשות.
אברהם גיסר: מבחינה אפילו חינוכית משמעתית, היום ישיבות רבות נוהגות לקיים שבתות כשבתות רשות, אולפנות שבתות רשות, לא כולם מחויבים או מחויבות להשתתף.
אברהם גיסר: המוסד או הרעיון החינוכי הזה כבר קנה שביתה, הוא צריך גם לקנות שביתה כלכלית אצלנו כי הוא יכול להיות הפתח המשמעותי ביותר להוזלת שכר הלימוד.
אברהם גיסר: אמר אלחנן קודם בצדק על שחיקה העצומה בתמיכה של תקציבי העברה של משרד הדתות שכמעט נשחק ואיננו.
אברהם גיסר: עם כל זה אפילו בחישוב שאתה אמרת אז ההפרש הוא 2500 בשנה מול שנות השיא למצב העכשוי במספרים שלך.
אברהם גיסר: אז אם ישיבה היום גובה 18 אלף שקל, אז המקסימום הוא ששלושת אלפים שקל היא גובה על שחיקה, אבל 15 אלף שקל היא גובה בלי שחיקה ולכן צריך לבדוק גם את ה15 האלה ולא את ההפרש בין 15 ל 18.