GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס מילר: שמענו ממשרד החינוך על כך שגם הם רואים לנכון לבדוק את עניין דמי החבר וגם בעניין זה לעשות איזשהו סדר.
אלכס מילר: אנחנו רק מבקשים – עוד לא שמעתי על מתן אינפורמציה להורים, איפה זה נמצא – האם קיים אתר שלכם.
יוסי לוי: לכל תנועה יש אתר משלה.
אלכס מילר: אני מציע שמשרד החינוך, אם יש אפשרות, ירכז את הפעילות הזאת דווקא בנושאים שקשורים לאינפורמציה שההורים צריכים לקבל.
אלכס מילר: אני לא מבקש שתתחילו שם להיכנס פרטנית לכל תנועת נוער ולהסביר במה היא עוסקת, אלא ברמה הכללית, בדף מסוים של תנועות הנוער, מה יש בכל עיר, מה הכתובות, איך אפשר לפנות, טלפונים.
אלכס מילר: ובעניין המלגות, האם אתם לוקחים חלק בעניין של הקריטריונים למתן מלגות לכל אלה שלא יכולים להרשות לעצמם להיכנס, שזה יהיה במסגרת פניות ציבור במשרד החינוך, שההורים גם יוכלו לפנות.
אלכס מילר: יכול להיות שהורים נמצאים בשכונה מסוימת ורוצים שהילדים שלהם יהיו בתנועת הנוער אבל זה נמצא בצד השני של העיר ואין להם שום אפשרות להגיע לשם, צריך להתחשב גם בעניין זה כי בסופו של דבר, אתם יודעים, גם הפרמטר הגיאוגרפי הוא חלק מהעניין.
אלכס מילר: לגבי הנתונים, אני אשמח שתעבירו לנו בצורה מסודרת.
אלכס מילר: אני רוצה לחזור ולומר שוב שוועדת החינוך מברכת את כל תנועות הנוער שנמצאות תחת ההכרה של משרד החינוך ופועלות לקידום הערכים החינוכיים של ילדי ישראל.
אלכס מילר: אנחנו גם קוראים לממשלת ישראל להגדיל את התקציב בצורה משמעותית לתמיכות בתנועות הנוער, וכמובן אם יש אפשרות, כפי שאמרתי, להגדלת התקציב, ועדת החינוך תיתן כל תמיכה.
אלכס מילר: כל חברי הכנסת, אני מאמין – הרוב לפחות – יתגייסו ויעשו כל מה שביכולתם כדי לקדם עניין חשוב זה.
אלכס מילר: לאחר שנקבל את הנתונים, וברגע שתחליטו יחד עם משרד המשפטים להתקדם בכל השינויים, תעדכנו את ועדת החינוך בדרך שאתם רוצים לעשות את זה, ואם זה יגיע אלינו אנחנו נראה איך אנחנו נתקדם.
אלכס מילר: תודה רבה ושיהיה מושב פורה.
אלכס מילר: שלום לכולם.
אלכס מילר: אנחנו נפתח ישיבת ועדת חינוך.
אלכס מילר: אנחנו ממשיכים בסדר היום, תאריך 2.11.2011, ה' בחשוון תשע"ב, הנושא – פתיחת שנת הלימודים האקדמית.
אלכס מילר: אנחנו מברכים כאן בועדת החינוך את שר החינוך גדעון סער וכבר אני מקבל את בקשתו שלאחר התייחסותך אדוני, אתה תמשיך בעיסוקיך החשובים ואנחנו נמשיך בישיבה ואנחנו נשחרר אותך מכאן.
אלכס מילר: אני גם מברך כמובן את ראש ות"ת, את מנואל טרכטנברג, את נשיאת ועדת ראשי האוניברסיטאות רבקה כרמי, וכמובן את ועד ראשי המכללות, פרופסור עליזה שנהר, מנכ"ל מל"ג שנמצא איתנו כבר ישיבה שנייה משה ויגדור, ואת איציק שמולי יו"ר התאחדות הסטודנטים, כמובן חברי הכנסת מכובדי, כולם.
אלכס מילר: אנחנו בישיבה חגיגית רבותי, פותחים את שנת הלימודים.
אלכס מילר: כבוד השר, למען הפרוטוקול, בישיבה הקודמת הודיעו לנו הצדדים בבן גוריון על כך שהוסר האיום על ---
גדעון סער: אתה סייעת בדבר הזה לפי דעתי.
אלכס מילר: ניסיתי, כן.
גדעון סער: כשמגיע קרדיט אז מגיע.
אלכס מילר: על כך כמובן תודות לנשיאת האוניברסיטה ולשרותי בריאות כללית, ואני מקווה מאד שמכאן והלאה אנחנו נוכל באמת לשמוע בשורות שלא יהיו זעזועים כאלה ואי ודאות של הסטודנטים לפני תחילת שנת הלימודים.
אלכס מילר: שאנחנו נפתח את הישיבה החגיגית, כמו שאני ציינתי, אדוני השר, אני רוצה לברך כמובן אותך, את המועצה להשכלה גבוהה, את כל מי שעוסק בעניין החשוב הזה.
אלכס מילר: כולנו יודעים שהמשאב העיקרי והחשוב ביותר של מדינת ישראל זה המשאב האנושי, ואין לי שום ספק שהמדיניות אשר הממשלה מקדמת בשנים האחרונות, וזה הרחבת תקציב מערכת ההשכלה הגבוהה, השקעה שהיא השקעה חסרת תקדים יחסית לשנים הקודמות בכל המערך הזה.
אלכס מילר: זה כמובן מביא גם לתוצאות ואנחנו רואים את זה בשטח, ועל כך גם אני מקווה מאד שהעניין יימשך.
אלכס מילר: כמובן שאנחנו מכירים גם בעיות וסוגיות כאלה ואחרות שעולות מדי יום בתחומים שקשורים למערכת ההשכלה הגבוהה.
אלכס מילר: אני מקווה שאותו משבר עם הסגל הזוטר ייפתר בקרוב, וגם שם אנחנו נראה התקדמות.
אלכס מילר: אנחנו גם קיבלנו כאן מסמך שהוכן על ידי מחלקת המחקר של הכנסת.
אלכס מילר: אחרי המצגת שלכם, במידה ויהיה צורך בהתייחסות והוספה של פרטים כאלה ואחרים על ידי יובל, אז אני אאפשר לו לעשות כך.
אלכס מילר: כמובן שאנחנו גם מכירים את הבעיות שקיימות היום במערכת, את החוסר של המרצים בסגל הבכיר יחסית לכמות הסטודנטים, והמצב הבעייתי שאני ראיתי גם מהבדיקה של מדעי הרוח, שמשנה לשנה כמות הסטודנטים הולכת ומצמצמת.
אלכס מילר: אני מקווה מאד שבעתיד אנחנו גם נראה שינויים ושיפורים בכל התחומים האלה, אבל ביחד עם הברכות, כמובן שמצפה לנו עוד דרך ארוכה בחיזוק מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל.
אלכס מילר: אני מעביר לאדוני השר את זכות הדיבור, שתוכל להתייחס לעניין.
גדעון סער: תודה אדוני יושב הראש.
גדעון סער: שנת הלימודים האקדמאית התחילה לפני שלושה ימים.
גדעון סער: במוסדות בדרום הארץ היא התחילה רק לפני יומיים, ביום שני וזאת שנה שנייה שאנחנו מתחילים בדרך חדשה ועם תקווה למערכת הזאת, אחרי עשור מאד קשה שמערכת ההשכלה הגבוהה עברה.
גדעון סער: ואני מאמין ואפילו משוכנע, שהתחלנו להעלות מחדש את המערכת הזאת על דרך המלך.
גדעון סער: וזה בזכות התכנית הרב שנתית שגובשה לשש השנים הקרובות.
גדעון סער: בעצם אנחנו כבר בשנה השנייה של התכנית, בזכות תוספת תקציבית משמעותית.
גדעון סער: אני רוצה להדגיש שהתקציב, רק בשנתיים הראשונות לתכנית, תקציב מערכת ההשכלה הגבוהה עלה ב-13%.
גדעון סער: זה נתון מאד משמעותי ובר השוואה עם נתונים אחרים בתקציב המדינה.
גדעון סער: מהלכים לחיזוק מצוינות – הוצגה כאן בפני הוועדה הזאת, בתקופת כהונתו של חבר הכנסת אורלב, התכנית להקמת מרכזי מצוינות.
גדעון סער: אנחנו היום, כאשר כבר פועלים ארבעה מרכזי מצוינות באוניברסיטאות, ואנחנו לפני הגל השני של הקמת עוד 10 מרכזי מצוינות, אגב גם במדעי הרוח והחברה בנוסף לתחומי המדעים המדויקים.
גדעון סער: שדרגנו את התקצוב של המוסדות בפריפריה.
גדעון סער: הכנסנו בתוך המודל התקצובי מרכיב של תקצוב אמיתי לפריפריה, על פי נוסחא של מרחק מהמרכז.
גדעון סער: זה לא היה בעבר.
גדעון סער: עשינו מהלך ענק וראינו אותו קורם עור וגידים לפני כמה ימים, בהקמת בית הספר לרפואה בצפת.
גדעון סער: המועצה להשכלה גבוהה בראשותי קיבלה את ההחלטה בינואר 2010 והציבה לוח זמנים מאד שאפתני, ואני חייב להגיד שמעבר לזה שאוניברסיטת בר אילן עמדה בלוח זמנים מאד מאד קשה, ועשתה את זה בצורה מאד מרשימה, גם מבחינה לוגיסטית, גם מבחינת גיוס המרצים ומהם המרצים הטובים, כולל מרצים גם שבחלקם חזרו מחוץ לארץ.
גדעון סער: אני חייב להגיד שזה לא בא בשום פנים ואופן על חשבון איכות.
גדעון סער: נפתחה שם פקולטה מצוינת, שלומדים בה כבר במקום שרק הוקם, כמעט חמישית מהסטודנטים לרפואה שלומדים היום בארץ, בחמש פקולטות, וכל התנאים שנקבעו בהחלטת המל"ג מינואר 2010, כולל הנושא של מגורי המרצים בגליל, כולל הנושא של שדרוג המערכת הרפואית בבתי החולים בצפון, ששם מתבצעת ההכשרה הקלינית, בית הספר מתוקשב ברמה הגבוהה ביותר.
גדעון סער: בקיצור, הייתה פה גם יעילות ויש פה גם איכות וזאת מהפכה שאנחנו כבר עומדים על הממדים הבאים שלה גם למקצוע הרפואה, אגב, עוד מעבר לנושא של פתיחת בית ספר לרפואה, מספר הסטודנטים לרפואה גדל בצורה דרמטית במדינת ישראל בשנתיים האחרונות.
גדעון סער: נדמה לי בכ-70% לעומת מה שהיה בשנת תשס"ט ואנחנו יודעים שיש או צפוי מחסור ברופאים, ומחויבים להמשיך להתקדם בנושא הזה.
גדעון סער: נקלטו מאות מרצים.
גדעון סער: זה יוצג בוודאי על ידי יושב ראש ות"ת גם מספרית.
גדעון סער: נקלטו מאות מרצים אחרי תקופה מאד ארוכה שהיה מאד קשה למוסדות לקלוט מרצים.
גדעון סער: נקלטו הרבה מאד אנשי סגל בשנה הזאת.
גדעון סער: וגם במהלך הקיץ, אדוני יושב הראש, כשהבית היה בפגרה הוועדה התכנסה מעת לעת.
גדעון סער: אנחנו גם היינו בקשר כל הזמן, אבל נעשו כמה מעשים מאד חשובים.
גדעון סער: ערב ראש השנה בספטמבר חתמנו על הסכם עם הסגל הבכיר באוניברסיטאות.
גדעון סער: ההסכם הזה הוא הסכם חשוב, הוא נותן למערכת שקט תעשייתי עד סוף 2013.
גדעון סער: אני חושב שיש שם סעיף חשוב שנותן לצעירים תגמול מועדף לחברי סגל צעירים בשנתיים הראשונות של ההסכם.
גדעון סער: יש שם סעיף חשוב של שותפות בתשלום למעונות, לחברי הסגל שיש להם ילדים קטנים, וזה גם משפיע יותר על הדור הצעיר של המרצים, ואני חושב שזה היה מהלך מאד חשוב.
גדעון סער: אני מזכיר, כי אז היינו עוד במושב הקיץ, שבחודש יוני חתמנו בפעם הראשונה הסכם עם סגל המרצים של המכללות, שמעולם לא נחתם הסכם קיבוצי שמסדיר את תנאי ההעסקה.
גדעון סער: הסכם מאד חשוב.
גדעון סער: יש שם סעיפים חשובים של גמישות ניהולית שמאפשרים העסקת מרצים בחוזים אישיים, של גמולי הצטיינות למורים מצטיינים ואני בסך הכל חושב שזה היה מהלך מאד חשוב.
גדעון סער: מה שאני רוצה להדגיש, גם לגבי המשא ומתן שהתקיים עם הסגל הבכיר באוניברסיטאות, גם לגבי המשא ומתן שהתקיים עם הסגל של המכללות – התקיים משא ומתן רציני, ענייני, ונחתמו הסכמים, בלי שביתות, בלי עיצומים ובלי פגיעה בציבור הסטודנטים.
גדעון סער: יש לנו עדיין בעיה שאנחנו חייבים לסיים אותה ואנחנו מתקדמים בה, בנושא אוניברסיטת תל אביב.
גדעון סער: באוניברסיטת תל אביב יש, היה ---
מנואל טרכטנברג: אתמול, אמש הגיעו להסכם למעשה.
גדעון סער: אני משוכנע שזה עניין של מספר ימים והעניין יהיה מאחורינו.
גדעון סער: אני משבח את אוניברסיטת תל אביב שביום שישי חתמה גם היא על ההסכם עם הסגל הבכיר שלה, בהתאם להסכם הקיבוצי, ובהתאם לזה גם נפתחו הלימודים באוניברסיטת תל אביב.
גדעון סער: אני מכיר את הנושא.
גדעון סער: גם כאשר הייתי בשבוע שעבר באונסק"ו שם בפריז, אז הייתי על הקו גם עם נשיא האוניברסיטה וגם עם יו"ר ות"ת וגם עם מנכ"ל מל"ג, ואני מודע להתקדמות שיש ואני מניח שתוך ימים ספורים נפתור.
גדעון סער: יש לנו את נושא הסגל הזוטר ומתקיים משא ומתן, ויש לא רק רצון לעסוק בנושא ברצינות.
גדעון סער: אני חושב שהיום עוסקים בנושא הזה ברצינות רבה.
גדעון סער: בתוך הסגל הזוטר, בוודאי זה יורחב על ידי יושב ראש ות"ת, על ידי מנכ"ל מל"ג, יש קבוצות שונות, יש גם שוני מסוים בין המוסדות.
גדעון סער: מה שאני יכול להגיד כאמירה כללית, שבמשך השנים במצוקה התקציבית הגדולה של המוסדות, התופעה הזאת של הישענות על מרצים מבחוץ, התפשטה לממדים רחבים מדי לטעמי, ונדמה לי שקשה לחלוק על זה.
גדעון סער: בסוף 2008 נחתם פעם ראשונה הסכם עם הסגל הזוטר.
גדעון סער: אני קיימתי על זה שיחות עם יו"ר ות"ת ועם מנכ"ל מל"ג והנחיתי להיות מעורבים, למרות שזה עניין שבין האוניברסיטאות לעובדים.
גדעון סער: זה גם עניין מערכתי שמל"ג, ות"ת תעקוב ותדחוף ותהיה מעורבת במידה הראויה ויש ליווי של המשא ומתן ודחיפה להתקדמותו.
גדעון סער: אני יודע גם שיש מחר פגישה נוספת, אחרי הפגישה שהתקיימה אתמול.
גדעון סער: מה שאני רוצה לומר זה רק שאני מציע לכולם לגלות גם אחריות וגם רצון טוב.
גדעון סער: לא לנהל מאבק על גב הסטודנטים.
גדעון סער: זה לא ייצר לא יותר רצון טוב ולא יותר פתרונות יצירתיים.
גדעון סער: ושמעתי היום גם את נציגי הסטודנטים של הטכניון בעניין הזה.
גדעון סער: אנחנו רואים בסופו של דבר לנגד עינינו את ציבור הסטודנטים.
גדעון סער: אני מזכיר שבפעם הראשונה במודלים התיקצוביים שיושב ראש ות"ת עמל עליהם, נקבעו פרמטרים לשרת את ציבור הסטודנטים.
גדעון סער: למשל הנושא של יחס בין מרצה לסטודנטים, שיושב ראש התאחדות הסטודנטים וקודמו בשיחות שהתקיימו בשעתו, לפני שנה וחצי, עמדו על הצורך גם לצמצם את היחס הזה, שיש לו זיקה ישירה לרמת ההוראה ובאמת היום המוסדות מושפעים בתקצוב, בין היתר בשאלה האם הם חותרים לשפר את היעד הזה או לא.
גדעון סער: ואותו דבר אני אומר גם בנושא הזה.
גדעון סער: אז יש שעת רצון, יש אנשים מצוינים.
גדעון סער: אני רוצה לשבח גם את יושב ראש ות"ת, פרופסור טרכטנברג, שלצערי ולשמחתי, כי זה לצערי בכובע אחד, כמי שממונה על ההשכלה הגבוהה, ולשמחתי כשר חינוך מצד שני, שממונה על מערכות אחרות של החינוך, היה עסוק בקיץ האחרון בנושאים אחרים ועל זה תדון הוועדה ברשותך, ואני גם אגיע כפי שהבטחתי בשבוע הבא.
גדעון סער: אבל עושה עבודה מעולה, וגם משה ויגדור, מנכ"ל מל"ג ות"ת, עושים עבודה מעולה והמערכת הזאת מתקדמת.
גדעון סער: אני רוצה לשבח גם את התאחדות הסטודנטים.
גדעון סער: נמצא פה יושב ראש התאחדות הסטודנטים, משום מה בקצה השולחן.
גדעון סער: לפי דעתי הוא אולי האיש הכי מפורסם פה, אז לכן הוא יכול לשבת בקצה השולחן ואני רוצה בעיקר לשבח ---
אברהם מיכאלי: הוא עדיין שוקל אם להמשיך במחאה או לא, לפי זה הוא יושב שם.
גדעון סער: נראה לי שהוא כבר בשלב שהוא לא זקוק לעצות של אף אחד מאיתנו.
גדעון סער: על כל פנים, אני רוצה לשבח את ההחלטה שהייתה בהתאחדות הסטודנטים, על רקע האירועים בדרום, עם הדאגה שלהם שגם היא מוצפת בשיחות, כפי שאני מעודכן מיושב ראש ות"ת, בסוגיית עובדי הקבלן, לא לקיים איזו שהיא השבתת הזדהות, שהייתה מהלך סמלי כי הם מעורבים בנושא הזה ממילא בשל האירועים בדרום, ואני חושב שזה היה מאד נכון, במיוחד כאשר באותו יום למעשה פתחנו את הלימודים באותם מוסדות בדרום, שלא פתחו עם שאר המערכת ביום א'.
גדעון סער: אני אהיה עסוק גם בשבועות ובחודשים הקרובים במינוי מועצה להשכלה גבוהה.
גדעון סער: הקדנציה של המועצה להשכלה גבוהה מסתיימת בחודש מרס, עוד ארבעה חודשים.
גדעון סער: מינוי המועצה הוא דבר חשוב.
גדעון סער: המועצה מכהנת במשך חמש שנים, ואני כבר קיימתי עם נציגי המכללות המתוקצבות, נדמה לי שגם עם הלא מתוקצבות, גם עם יושב ראש התאחדות הסטודנטים.
גדעון סער: אני לא זוכר אם ישבתי כבר עם ור"ה.
גדעון סער: בשבוע הבא אני נפגש עם ור"ה בעניין הזה, כדי לקיים התייעצויות עוד לפני המינוי הפרטני.
גדעון סער: אני מודה ליושב ראש הוועדה גם על ההזמנה.
גדעון סער: אני משאיר אתכם עם פרופסור טרכטנברג, שייתן כאן סקירה רצינית, כפי שניתנה גם ביום ראשון האחרון לממשלת ישראל.
אלכס מילר: תודה אדוני על הפתיחה.
נסים זאב: השר פטור משאלות, אני מבין.
גדעון סער: יש כאן אנשים מאד רציניים, אבל אני ממליץ ---
נסים זאב: כבוד השר מאד רציני, הבעיה הייתי שמח שהשר יישב ונשאל אותו כאן כמה שאלות.
אלכס מילר: חבר הכנסת ניסים זאב, אנחנו תאמנו עם השר את העניין של הפתיחה.
גדעון סער: ניסים זאב, אתה יודע שאני תמיד שמח לשאול שאלות, בדרך כלל יש לי גם תשובות.
גדעון סער: הבעיה שלי היא לא התשובות, הבעיה שלי היא מצוקת הזמן שלי, ויש לי כרגע עוד כמה נושאים.
גדעון סער: אני אגב לא הייתי מתוכנן להיות, אני סיכמתי עם היושב ראש שיהיה יושב ראש ות"ת, אבל מאחר שפורסם שאני אהיה, אני הגעתי לכבד את הוועדה.
גדעון סער: המלצתי ליושב ראש ות"ת, אם הוא רוצה לדבר מעמדה יותר גבוהה, לקחת את הכסא שלי.
גדעון סער: להתראות.
אלכס מילר: טוב, אני מבין שסוגיית הכיסאות, עד הכנסת הבאה, לא תצא מהאולמות האלה, אבל תודה רבה.
אלכס מילר: טוב, בבקשה אדוני, מבחינת המצגת שתוצג לנו, אני מציע שמי שרוצה להתייחס, אני קיבלתי כבר כמה בקשות, אז אנא תעבירו.
מנואל טרכטנברג: אדוני יושב הראש, חברי כנסת, גברותי ורבותי בוקר טוב.
מנואל טרכטנברג: אני מודה לך, אדוני יושב הראש, על ההזדמנות להציג בפניכם את פתיחת שנת הלימודים הזאת.
מנואל טרכטנברג: פתיחת שנת הלימודים היא תמיד הזדמנות נאותה לשאול שאלות גם על מה שנעשה בעבר וגם מה שייעשה בעתיד וחשבון נפש.
מנואל טרכטנברג: זו הפעם השלישית שאני מופיע כאן בתור יושב ראש ות"ת.
מנואל טרכטנברג: נכנסתי לתפקיד לפני שנתיים ואנחנו נמצאים בעיצומו של החלק הראשון של מהלך לקראת הבראת ההשכלה הגבוהה.
מנואל טרכטנברג: שלא נתבדה ולא נחשוב שזה מאחורינו, רק עברו שנתיים ואני רוצה בקצרה להזכיר לעצמנו מאיפה אנחנו באים, מה קרה בשנתיים האלה ולאן אנחנו הולכים.
מנואל טרכטנברג: אז לפני שנתיים, כשישבתי כאן, סקרתי בהרחבה את מה שנקרא '
מנואל טרכטנברג: העשור האבוד' של שנות ה-2000, שבמה
מנואל טרכטנברג: לך אותן שנים קשות מערכת ההשכלה הגבוהה, ופה צריך לבחור את המילה הנכונה – זה בין דעיכה להתדרדרות – אבל זה בערך הטווח, ואין חולקים על כך.
מנואל טרכטנברג: אני לא אנתח למה זה קרה, אבל זו העובדה ולנוכח העובדה הזאת הקדשנו את שנת תש"ע להיערכות, להתנעת הרפורמה, לגיבוש תכניות, גיבוש תכנית רב שנתית ולצידה תקציב רב שנתי לשינוי במודל התקצוב.
מנואל טרכטנברג: אמרנו כל הזמן, ואכן כך עשינו, שהעניין זה לא רק להגדיל תקציבים ושיהיה מה שנקרא : More Of The Same, יותר מאותו דבר, ושצריך לשנות את צורת ההתנהלות וצורת התקצוב, ובזה השקענו חלק ניכר מהאנרגיות באותה שנה, כדי להביא לשינוי במודל התקצוב.
מנואל טרכטנברג: וכמו כן גיבשנו את התכנית למרכזי מצוינות.
מנואל טרכטנברג: בשנה החולפת, תשע"א, זה בעצם ההתחלה הממשית של הרפורמה.
מנואל טרכטנברג: זו פעם ראשונה שהתקציב שהוסכם עליו עם האוצר, התקציב הרב שנתי, החל לתקתק וקיבלנו את התוספת התקציבית הראשונה שהוקצתה על פי המודל החדש, מודל התקצוב החדש.
מנואל טרכטנברג: התחלנו בתהליך של הקמת מרכזי מצוינות.
מנואל טרכטנברג: ארבעה מרכזים כבר קמו במהלך השנה החולפת, והשקענו לא מעט בהסדרת יחסי עבודה.
מנואל טרכטנברג: על הדברים האלה אני אעבור מיד בפירוט.
מנואל טרכטנברג: מעבר לכך, אני רוצה כמה נתונים שיהיו לפנינו, כדי שנכיר את המערכת איפה אנחנו נמצאים כרגע.
מנואל טרכטנברג: אנחנו מגיעים כמעט ל-300,000 סטודנטים.
מנואל טרכטנברג: כדי לדייק – 298,400 סטודנטים, שלומדים ב-67 מוסדות.
מנואל טרכטנברג: הגידול במספר הסטודנטים המשיך גם בשנה החולפת, אם כי בקצב איטי יותר – 2.3%.
מנואל טרכטנברג: זה עדיין קצב יותר מהיר מקצב גידול האוכלוסייה, אבל לא בקצבים שהכרנו בעבר.
מנואל טרכטנברג: אנחנו מתקרבים למיצוי של הפוטנציאל של כל מחזור ומחזור להגיע להשכלה גבוהה.
מנואל טרכטנברג: אנחנו ב-48%.
מנואל טרכטנברג: יש עדיין שולים שם, אבל לא גדולים מאד.
מנואל טרכטנברג: השולים האמיתיים נמצאים במגזר החרדי ובחלק מהמגזר הערבי ואנחנו נדבר גם על הדברים האלה.
מנואל טרכטנברג: המוסדות התחילו בקליטה של חברי סגל בכיר חדשים, לאחר שנים של הקפאת תקנים שהדבר הזה לא קרה.
מנואל טרכטנברג: ואני רוצה עוד פעם שתהיו מודעים – הסגל הבכיר באוניברסיטאות הצטמצם אבסולוטית.
מנואל טרכטנברג: למשל באוניברסיטת תל אביב ירד מ-1,400 לפחות מ-1,000.
מנואל טרכטנברג: באוניברסיטה העברית משהו דומה.
מנואל טרכטנברג: אז אנחנו מתחילים את התהליך של גיוס מחדש של סגל בכיר, לא רק באוניברסיטאות, גם במכללות, וכיום למכללות יש את ה---
מוחמד ברכה: זה גם התלווה לירידה בסגל הזוטר באותה תקופה?
מנואל טרכטנברג: לא, להיפך.
מנואל טרכטנברג: הסגל הזוטר גדל.
מנואל טרכטנברג: זה חלק מהבעייתיות שמתגלה.
מוחמד ברכה: זה היה חיפוי.
מנואל טרכטנברג: נכון, נכון מאד, אנחנו נדבר על זה.
מנואל טרכטנברג: כן, בהחלט.
מנואל טרכטנברג: וגם במכללות החל תהליך של גיוס סגל בכיר, אני חוזר על כך, וכיום בעקבות ההסכם שנחתם, יש למכללות את הכלים כדי לגייס סגל בכיר איכותי.
מנואל טרכטנברג: זה לא היה קודם, צריך להכיר את זה.
מנואל טרכטנברג: האם אנחנו מרוצים מהמספרים האלה?
מנואל טרכטנברג: לא ולא.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה להגיד לכם שכדי להגיע ליעדים שקבענו לעצמנו במהלך שש השנים של התכנית הרב שנתית, צריך להגיע לגיוסים של כ-500 אנשי סגל בכירים בשנה.
מנואל טרכטנברג: אנחנו עדיין לא שם.
נסים זאב: מה המספר היום?
מנואל טרכטנברג: הנה, זה המספרים.
מנואל טרכטנברג: 220 ו-150 ואנחנו לא שם עדיין.
מנואל טרכטנברג: הדרך עוד ארוכה.
מנואל טרכטנברג: לכן אני אומר – יש לנו סיבה לאופטימיות – אבל עדיין הדרך לפנינו קשה וארוכה.
אלכס מילר: רק לפני שאנחנו עוזבים את הנושא הזה, לפי הדו"ח שהכין לנו יובל ממחלקת המחקר, היחס שעומד היום בין סטודנטים לבין סגל זה 24.8 סטודנטים פר מרצה, וזה מאד גבוה אדוני.
אלכס מילר: זה מאד גבוה ואני חושב שכן צריך להיות יעד מאד ברור בפרישה של כמה שנים, עד לצמצום משמעותי, כי אנחנו בסופו של דבר גם צריכים שהסטודנטים שלנו לא רק יקבלו את התואר, אלא גם ייצאו עם ידע משמעותי לשוק העבודה ובכלל.
אלכס מילר: גם בעניין של העלייה של כמות הסטודנטים, צריך גם להבין, אני גם התייחסתי לזה בעבר, לעניין של אקדמיזציה היום במדינת ישראל של תחומים מסוימים והמשמעות של התואר הראשון הולכת ופוחתת.
אלכס מילר: עכשיו, גם בעקבות זה אני מקדם איזה שהוא מהלך עם העניין של הקידום וחיזוק של החינוך הטכנולוגי באופן כללי.
אלכס מילר: אם זה מועצה או שכל רגולציה שתקום, אבל עדיין אני גם חושב שזה צריך להיות וחייב להיות חלק מהדיונים, גם של ור"ה, ור"ם, וגם של המועצה להשכלה גבוהה על פשוט משהו חסר תקדים שקורה היום במדינת ישראל בכל מה שקשור לתואר ראשון.
אלכס מילר: פעם בעבר למקומות מסוימים היה אפשר להתקבל והיה מספיק תעודת בגרות.
אלכס מילר: היום בלי תואר ראשון לא מקבלים וכל דבר בשביל לבוא ורק להוציא תואר ראשון, זה לא צריך להיות משהו שנמצא בחלק משיח של הצעירים, אלא זה צריך להיות תואר איכותי ותואר משמעותי עם השקעה, שגם הסטודנטים מבינים שזה לא רק בשביל לבוא לכמה שעות ולקבל את התואר ולא משנה באיזה מדעים.
אלכס מילר: זאת אומרת, אני חושב שגם זה צריך להיות חלק מהיעד, ובחזרה ועליית מודעות ואיכות של התארים המתקדמים.
אלכס מילר: זו ההערה, תודה.
מנואל טרכטנברג: כן, אני דווקא שמח שאתה מתייחס לדברים האלה לגבי היחס סטודנטים – סגל.
מנואל טרכטנברג: אכן זה דגל שהנפנו ואמרנו – אחד היעדים המרכזיים של התכנית הרב שנתית - זה להביא לירידה משמעותית ביחס הזה והצפנו את זה גם בתוך מודל התקצוב.
מנואל טרכטנברג: כלומר, יש תמריצים בנויים בתוך מודל התקצוב, שנותנים לאוניברסיטאות ולמכללות – תמריץ לגייס סגל בכיר, איכותי ונכון, אמרתי, הקצב הוא עדיין איטי מדי של גיוס הסגל, ואנחנו נעשה כל דבר ---
אלכס מילר: דרך אגב , על השנתון – איך אנחנו ביחס עם מדינות אחרות?
מנואל טרכטנברג: אנחנו במקום מאד טוב ביחס למדינות אחרות.
מנואל טרכטנברג: בארצות הברית היחס הוא יותר גבוה, אבל בארצות הברית כיום יש שאלות קשות שנשאלות – האם היחס היותר גבוה שמתקרב שם, אם אתה סופר את מה שנקרא Community College, אז זה מתקרב ל-60% ויש הרבה טענות כנגד זה, ואומרים שחלק מהבעייתיות של המערכת להשכלה גבוהה כיום בארצות הברית, זה מכיוון שהלכו רחוק מדי בעניין הזה.
מנואל טרכטנברג: כך שהיחס 48%, מתקרב ל-50%, זה יחס שהוא נכון.
מנואל טרכטנברג: אני מאד שמח על מה שציינת לגבי החינוך הטכנולוגי.
מנואל טרכטנברג: נכון מאד.
מנואל טרכטנברג: במדינת ישראל הנושא הזה הוזנח.
מנואל טרכטנברג: לא רק שהוזנח, אלא שבעצם הייתה נסיגה בדגשים לנושא הזה ויש בהחלט מקום להיות את החינוך הטכנולוגי.
מנואל טרכטנברג: לא כל דבר צריך תעודת B.A, שלעתים עושים זילות של תעודת B.A, בהקשר הזה.
מנואל טרכטנברג: אז אני בהחלט מתחבר לדברים האלה.
נסים זאב: סליחה, לא הבנתי.
נסים זאב: זאת אומרת אפשר להגיע לרמה של תואר אקדמאי בלי לעבור את כל השלבים ש---
מנואל טרכטנברג: הנקודה היא כזאת – שיש הרבה מאד עיסוקים במקצועות במשק שדורשים הכשרה וכישורים והשכלה, אבל לאו דווקא במסגרת B.A אקדמי.
מנואל טרכטנברג: כלומר אם אתה רוצה, למשל אני אתן דוגמא שכרגע יש לנו ויכוח על זה, ואני לא פוסק אבל אני רוצה להמחיש את זה.
מנואל טרכטנברג: שיננות, שיניים – האם זה עיסוק שבגינו צריך תואר B.A, או שצריך לימודי תעודה שנלמדים ברצינות רבה, אבל שלאו דווקא מצריכים תואר ראשון.
מנואל טרכטנברג: כלומר, גם אורך הזמן, גם המסגרת, גם תנאי הקבלה, והיושב ראש התייחס גם כסף.
מנואל טרכטנברג: הייתה נטייה בארץ בשנים האחרונות – כל דבר להפוך אותו לתואר אקדמי – ואז בעצם מה שקורה זה שני דברים, אלף אתה חוסם כניסה של אוכלוסיות מסוימות, ומהצד השני אתה גורם לזילות מסוימת במה זה תואר אקדמי.
מנואל טרכטנברג: אז צריך מאד להישמר ---
נסים זאב: לכן קיים גם זה וגם זה.
מנואל טרכטנברג: כן, אז אני אומר צריך מאד להישמר ולהחזיר גם את היוקרה ללימוד הטכנולוגי, וגם את האמצעים לכך, מבלי שזה מתלווה דווקא בתואר אקדמאי.
מנואל טרכטנברג: זו הנקודה.
אלכס מילר: אני אתן עוד דוגמא, נגיד מה שקיים היום במשרדים ממשלתיים, שזה גם כן דבר שמאד מוזר לי, שבשביל להתקדם בדרגה ובכל דבר צריך תואר ראשון.
אלכס מילר: עכשיו אתה בא ואתה מסתכל איזה תואר בדיוק דורשים, לא משנה.
אלכס מילר: אז אם רוצים לקדם בן אדם לפי העבודה שלו, לפי המקצועיות שלו במקום העבודה שלו, שיתנו לו את הקידום הזה בלי שום קשר לתואר שהוא עושה, או שיבקשו ממנו לעשות תואר במשהו שהוא מתעסק, כי אחרת אין שום היגיון שבן אדם שצריך להתקדם נגיד במשטרה בדרגה, הולך ועושה תואר בגיאוגרפיה, ואז הוא מקבל את הקידום שלו.
קריאה: בגיאוגרפיה במקרה הטוב.
נסים זאב: דווקא זה טוב.
נסים זאב: הוא ימצא את העבריינים הרבה יותר מהר.
אלכס מילר: אז אני לא מבין, אז או שיסבירו את הקשר או שהקשר יהיה מקצועי, או שהקשר יהיה ספציפית למשהו שבן אדם מתעסק, כי אחרת אין שום היגיון ובסופו של דבר הייחוד והמודעות לכל העניין הזה – הופך להיות איפה שהוא מזלזל, כי אני מבחינתי חושב שאם כבר בן אדם מחליט ללכת ללמוד לימודים אקדמאיים, הוא צריך לקבל את ההשלכות של העניין הזה ואת החשיבות, ובסופו של דבר גם להתייחס לזה בהתאם.
נסים זאב: אפשר משפט אחד על מדעי הרוח, למה המספר ירד שם?
מנואל טרכטנברג: אנחנו נגיע לזה.
מוחמד ברכה: לפני זה ברשותך, למה ציינת שיש איטיות בקליטת סגל חדש?
מוחמד ברכה: בגלל מגבלות תקציב או בגלל מגבלות איכות?
מנואל טרכטנברג: תראה, זה מורכב.
מנואל טרכטנברג: קודם כל רוב הפוטנציאל נמצא בחו"ל – ישראלים שנמצאים בחו"ל ולא קל להחזיר אותם - בין היתר כי הם לא בדיוק מאמינים שהיה פה מהפך.
מנואל טרכטנברג: הם אומרים טוב, אתה יודע, שמענו הבטחות, אבל מה יהיה?
מנואל טרכטנברג: יכול להיות שאני אעביר את המשפחה בחזרה לארץ ואמצא את עצמי שלא נתנו לי את המשרה שהבטיחו ושאין אמצעים לקלוט אותי.
מנואל טרכטנברג: כלומר, עדיין המערכת לא הצליחה לגמרי להחזיר את האמון, שיש פה מתווה אמין, תקציבי – לאורך זמן.
מוחמד ברכה: והתנאים שאתם מציעים להם זה תנאים ---
מנואל טרכטנברג: ולגבי התקציבים שישנם, אז עוד פעם, זה תהליך.
מנואל טרכטנברג: כלומר, הגידול בתקציב שהיה בשנה החולפת ולקראת השנה הבאה, הם גידולים משמעותיים, אבל עדיין האוניברסיטאות במכללות לא מרגישים ברווחה מספקת שאומרים – טוב, אתה יודע מה, בוא נלך למהלך גדול של גיוס.
מנואל טרכטנברג: אז זה משנה הצדדים העניין לוקח את הזמן.
מנואל טרכטנברג: לגבי מספר הסטודנטים, אני רוצה שתראו את הגרף הזה.
מנואל טרכטנברג: זה מאד משמעותי, תראו, מספר הסטודנטים גדל בצורה משמעותית ביותר ב-30 השנים האחרונות, בפרט ב-20 השנים האחרונות, וזה בעצם הכפיל פי ארבע את עצמה, המערכת הזאת.
מנואל טרכטנברג: וזה גידול מואץ, זה גידול שטמן בחובו גם סכנות מסוימות והלחץ התקציבי שנוצר בא משני הכיוונים.
מנואל טרכטנברג: שמצד אחד המספר גדל מאד, מצד שני התקציבים לא עלו בהתאם, ובתקופה מסוימת גם ירדו.
מנואל טרכטנברג: אז זה מה שנקרא תנועת מספריים, וזה מה שהלחיץ כל כך את המערכת ואנחנו מגיעים למספר הזה, 300 אלף.
מנואל טרכטנברג: המספר ימשיך לעלות, אבל לא באותו קצב כפי שהיה בעבר.
אלכס מילר: רגע, תקציב המדינה, עלה גם בקצב כזה כמו שהמערכת?
מנואל טרכטנברג: הלוואי, הלוואי.
מנואל טרכטנברג: לגבי החלוקה לתארים, אם כך תואר ראשון 77% - 230,000.
מנואל טרכטנברג: תואר שני 57,000 ---
אלכס מילר: זה כולל גם פרטיות, נכון?
מנואל טרכטנברג: כן, כן, זה כל המערכת.
מנואל טרכטנברג: ודוקטורט – 4%.
מנואל טרכטנברג: אני רק רוצה לציין שמה שקרה בשנה האחרונה, זה שדווקא תואר שני עלה יותר מהתואר הראשון, שזה משהו שאתה מצפה שיקרה.
מנואל טרכטנברג: לאחר גידול מהיר בתואר הראשון, אתה מצפה שיותר סטודנטים יגיעו גם לתואר השני.
מנואל טרכטנברג: עדיין לא רואים את זה לגבי הדוקטורט.
אלכס מילר: אבל יש לך גם פילוח בעניין של תואר שני – כמה מלומדי תואר שני הם במסלולים לתזה, או במסלולים ---
מנואל טרכטנברג: יש לנו את הנתונים האלה.
מנואל טרכטנברג: אנחנו הפצנו איזה שהוא קובץ נתונים.
מנואל טרכטנברג: המגמה הייתה לאורך זמן, לגידול במספר המסטרנטים ללא תזה.
מנואל טרכטנברג: זו הייתה המגמה.
מנואל טרכטנברג: אנחנו מנסים להיעזר בשני הכוחות האלה, כי מי שמתעתד להמשיך במחקר חייב לעשות תזה, וצריך למצוא את האיזון בין שתי המגמות האלה.
מנואל טרכטנברג: לגבי החלוקה לפי מוסדות, וזה לתואר ראשון, שימו לב, רק לתואר ראשון.
מנואל טרכטנברג: אז קרוב ל-30% זה באוניברסיטאות המחקר, 52% זה במכללות הציבוריות והפרטיות וכ-19% באוניברסיטה הפתוחה.
מנואל טרכטנברג: אנחנו חושבים שהחלוקה הזאת היא חלוקה נכונה.