GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס מילר: רבותיי, אני רוצה לסכם בקצרה.
אלכס מילר: עוד יהיו לכם אינסוף הזדמנויות להתייחס כאן לנושאים הקשורים לצער בעלי חיים, אפילו בישיבה הבאה.
אלכס מילר: אני מציע קודם כל שתעשו הערכה מחודשת בכל מה שקשור לעניין של הקשירה הנמשכת לכבל ולעניין של הפעילות הגופנית של הכלבים, יחד עם משרד החקלאות ויחד עם המומחים הקשורים לשירותי הבריאות.
אלכס מילר: לא יעלה על הדעת, רבותיי, בסופו של דבר יש פה עניין של סבירות, ואני כבר לא מדבר על הצל, אתה טענת שזו הנקודה היחידה שקיימת.
אלכס מילר: מבחינתנו הנקודה הנוספת והיא לא פחות חשובה זה הנושא של הסבירות, עדיין הנושא הזה לא סביר מבחינתי ואני חושב שאם אתם מצפים מאיתנו להתחשב בכל הסוגיות של זמן וכל הסוגיות של תקציב וכל ה עניין של פיתוח טכנולוגיה, אנחנו גם מבקשים מכם שאתם תתחשבו בדרישה שלנו שהסבירות תהיה יותר סבירה.
אלכס מילר: אני לא רוצה להיכנס לעניין של כמה זה צריך להיות בפועל, אבל יש לכם מומחים, תשבו ביחד ותגיעו להסכמה, אבל בטוח לא פעם בארבעה חודשים.
אלכס מילר: אני לא יודע אם זה צריך להיות פעם בשבוע, אם זה צריך להיות פעם ביום או שזה צריך להיות פעם בחודש, אבל את זה אפשר לעשות כך שבסופו של דבר אנחנו לא נגיע למצב שהמטרה הסופית שבשבילה הכלבים נמצאים לא תתבצע, אם הם נמצאים במצב שהוא מצב, כמו שצוין קודם, שהם כבר לא מסוגלים אחרי תקופה כל כך ממושכת לבצע את העבודה.
אלכס מילר: הדבר השני, אני כן מציע למשרד החקלאות, בעקבות העניין הזה, לעשות הבהרה בתקנות ותביאו את התקנות האלה לכאן.
אלכס מילר: הבהרה בכל מה שקשור לדיני הסבירות אצלכם בתקנות, לכלבים או בדברים כאלה.
אלכס מילר: אם אתם מקבלים מידע, ואני רוצה להתמקד בנושאים שהם הנושאים הגדולים, שהנושא של הסבירות ומתן הפרשנות יותר מדי קיצוני, אני מבקש מכם שתעשו תקנות הבהרה למה מבחינת
אלכס מילר: כם היא סבירות, תעשו טווח לפחות, הסבירות, בעיניים של מישהו אחד זה יכול להיות חצי שנה ובעיניים של מישהו אחר פעמיים ביום או פעם אחת, אז תעשו הבהרה ואז אתם בעצם יכולים עם ההבהרה הזאת לתבוע מכל אותם האנשים והגופים שלא מבצעים, ואפשר נקודתית לבדוק ואתם יודעים לעשות את זה, ואז לבוא ולתבוע את מה שכתוב בתקנות.
אלכס מילר: כי על התקנה הזאת אני לא יודע מה אתם רוצים לתבוע.
אלכס מילר: ברור שכל אחד יכול לעשות פה מה שהוא רוצה.
אלכס מילר: אנחנו גם נבחן את העניין בסופו של דבר גם בחקיקה, אבל אי אפשר לרוץ אחרי כל דבר בחוק.
אלכס מילר: זה מתחיל להיות כבר משהו מטורף.
אלכס מילר: אם אתם לא מצליחים להגיע למצב שיש לכם קונצנזוס בתוך הגופים הרלוונטיים, יש לכם את ההמלצות של האתר לבעלי חיים, יש לכם את ההמלצות של המשרד להגנת הסביבה, חברי כנסת שמתעסקים יום יום בעניין הזה, יש לכם רופאים ויש לכם אנשים שנמצאים במערכת הביטחון שגם מכירים, שירות בתי הסוהר עושה א', חיל האוויר עושה ב', הבסיסים הירוקים עושים ג', אז אין פה משהו מערכתי.
אלכס מילר: יכול להיות שאתם גם צריכים לשבת עם משרד הביטחון ולבנות איזה שהוא מנגנון מערכתי.
אלכס מילר: בנוגע לחיל האוויר, רבותיי, הבקשה גם אליכם.
אלכס מילר: תתחילו קצת להתקדם עם העניין הזה, כי בסופו של דבר אתם רואים שאתם הפכתם להיות פה הראש של כל השיחה.
אלכס מילר: ובאמת זה משהו שקורה גם במשק הפרטי, זה גם מזעזע, אבל גם שם אתם צריכים להפעיל סנקציות יותר ברורות.
אלכס מילר: תביאו את זה לשולחננו, אנחנו נאשר, אין שום בעיה, אבל גם בעניין הזה כנראה שלא מפחדים ועושים מה שרוצים.
אלכס מילר: וזה לא בעיה לעשות את זה, הנה עכשיו בוועדת הכלכלה מגיעים להכפלה של כל הנושא של הקנסות, כי אנחנו רואים שיש ירידה בזמן האחרון בכל הנושא של תאונות ועברות.
אלכס מילר: כך זה הולך.
אלכס מילר: אם לא מצליחים להביא את זה דרך הראש ודרך התרבות, אז מביאים את זה דרך הכיס.
אלכס מילר: תודה רבה, רבותיי, הישיבה הזאת תמה.
אלכס מילר: שלום לכולם, נפתח את ישיבת ועדת החינוך, 8.11.2011, י"א בחשוון תשע"ב.
אלכס מילר: הנושא – מצב לימודי המתמטיקה, פרוטוקול 487.
אלכס מילר: אני גם ביקשתי ממחלקת המחקר לבדוק מה המצב היום.
אלכס מילר: עשינו כמה ישיבות בנושא הזה.
אלכס מילר: גם הבוקר היה לנו דיון בוועדה משותפת עם ועדת המדע בכל הנושא של הבונוסים בבגרויות וכמובן שכל הנושא של לימודי הטכנולוגיה והמדע בכלל, ולימודי מתמטיקה בפרט, זה אחד מהנושאים שעולים מדי יום על סדר היום אבל אנחנו ממשיכים עם המצב שהוא די מטריד ודי בעייתי, שקורה היום במערכת החינוך.
אלכס מילר: קיבלנו גם המון מכתבים מהציבור בכל הנושא של לימודי המתמטיקה.
אלכס מילר: אני אשמח לשמוע ממשרד החינוך מה מצב התקנים מבחינת המורים, שהם בעצם בעלי תואר ראשון שקשור גם למתמטיקה, שמלמדים היום בבתי-הספר.
אלכס מילר: כולכם מתעסקים פה במתמטיקה, נכון?
אלכס מילר: אז אני יכול לתת לכם רק דוגמה אישית.
אלכס מילר: אני אתמול בדקתי את המבחן של הבן שלי, שנמצא בכיתה ה', היה שם תרגיל אחד, בודד, חילוק ובואו נעשה, תעשו חשבון, 424 חלקי 6 אם תקבלו מספר שלם.
אלכס מילר: זו שאלה במבחן שסוגר שנה.
אלכס מילר: בואו נראה אתכם.
אלכס מילר: כאשר עושים טעויות כאלו, זה מה שקורה.
אלכס מילר: בעצם, זו ההתייחסות, זה בעצם המצב, ואני מציע שבאמת, אנחנו נחשוב על הפיתרון שהוא הרבה יותר רחב ובאמת אנחנו צריכים להגיע למצב שכל הנושא הזה מוסדר בצורה הרבה יותר מקצועית.
אלכס מילר: נתחיל אתך.
יובל וורגן: לאחרונה עלה הנושא הזה של המורים למתמטיקה על סדר היום, כפי שידוע ודאי לרוב מי שיושבים פה, בין היתר בעקבות מכתב ששלחו חברי האיגוד הישראלי למתמטיקה.
יובל וורגן: לא יודע אם יש מהם פה בשולחן, שחלק מהם הם גם ראשי החוגים למתמטיקה באוניברסיטאות, אל השר, והתריעו על רמה ירודה של לימודי המתמטיקה בתיכונים וקשרו את זה ישירות לרמת ההוראה בתיכונים.
יובל וורגן: אז זה קרה לאחרונה, אבל למעשה, הנושא הזה כבר עלה לסדר היום של ועדת החינוך בצורה די אינטנסיבית בעבר, ובמיוחד בשנת 2008, בכנסת הקודמת, שהוועדה ערכה בצורה לא שגרתית סדרת דיונים, ארבעה או חמישה דיונים, שעסקו אך ורק בנושא המורים למתמטיקה וירדו באמת לעומק ולפרטים והדיון האחרון היה בהשתתפות המנכ"לית דאז, שלומית עמיחי וההודעה בסוף הדיונים האלה היתה שהמשרד מקים צוות, ועדה, קראו לזה בשמות שונים, שהתמקד בדרכים לגיוס מורים למתמטיקה בעלי ההכשרה המתאימה.
יובל וורגן: אנחנו לא לגמרי יודעים אם הצוות הזה עבד אז.
יובל וורגן: הוועדה הזאת אכן הוקמה, הגישה המלצותיה, אני מניח שמשרד החינוך יכול לעדכן, אולי המשנה למנכ"ל, מה קרה מאז.
יובל וורגן: זה היה באמצע 2008.
יובל וורגן: משהו שכדאי להזכיר שאולי לא ציינתי את זה במכתב, אבל ראוי לומר אותו בתחילת הישיבה, זה שיש למשרד החינוך דרישות סף פורמאליות.
יובל וורגן: מורה בחינוך על יסודי, לפי מסמך פורמאלי שהוא תקנון שירות עובדי הוראה, הוא מבוסס על חוזרי מנכ"ל של המשרד, הוא בהחלט מחייב מורה בחינוך העל-יסודי.
יובל וורגן: צריך שיהיה לו רישיון הוראה.
יובל וורגן: ובשביל לקבל רישיון הוראה קבוע, מורה צריך להיות בעל תואר, בכיתות י"א-י"ב לפחות, שזה חלק נכבד מהנושא שאנחנו מדברים עליו, צריך שיהיה לו תואר שני או שלישי במקצוע שבו הוא מלמד.
יובל וורגן: גם תעודת הוראה, אבל תואר שני שלישי, זה בכיתות י"א, י"ב, הדרישה הפורמאלית, וגם ב- ז' עד י', כשמדובר על תואר ראשון, עדיין ההנחיה היא תואר ראשון במקצוע שאותו הוא מלמד.
יובל וורגן: אלה הן הדרישות הפורמאליות ואנחנו יודעים מהנתונים שפורסמו, כדאי אולי לציין, הנתונים העדכניים ביותר הם נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, תחום חינוך גבוה וכוחות הוראה, נמצא פה דוד מעגן מהלמ"ס שהוא אחראי על הפקת הנתונים האלה.
יובל וורגן: אני מציע לוועדה לאפשר לו להציג גם, כי הוא באמת חוקר את הנושא הזה לעומק כבר שנים, הוא בקי מאוד.
יובל וורגן: הנתונים המרכזיים שפורסמו הם אחוז גבוה מאוד של מורים למתמטיקה בחטיבה העליונה, שאין להם תואר אקדמי במתמטיקה או אפילו באחד התחומים הקרובים, יותר מ- 40% כאלה, תואר ראשון שלהם הוא לא במתמטיקה, לא במה שנקרא הוראת המתמטיקה וגם לא באחד המדעים הקרובים ביותר.
יובל וורגן: ובעצם, מה שהנתונים של דוד מצביעים בעיקר, הוא בוודאי יוכל להרחיב, זה על שיעור מאוד מאוד נמוך של בוגרי התואר במתמטיקה מהאוניברסיטאות, שנכנסים להוראה.
יובל וורגן: זה אולי הפוטנציאל העיקרי שלא מנוצל היום וזה, אגב, גם מסקנה שעלתה מהישיבות הקודמות.
יובל וורגן: הערה אחרונה לסיום – אנחנו, בזמן הקצר שהיה לנו, הצלחנו בכל-זאת לאתר איזו שהיא סקירה נוספת שהוכנה עבור האקדמיה למדעים, גם הסקירה של דוד הוכנה עבור האקדמיה למדעים, אבל עבור ועדה אחרת, הוכנה סקירה מאוד מעניינת על האינדיקאטורים שקשורים להוראה ובאופן כללי, המחקר שנערך, לא מצביע על קשר ברור בין רמת ההשכלה של מורה בתחום שאותו הוא למד באקדמיה, לבין ההישגים של התלמידים.
יובל וורגן: המקום היחיד שבו נמצאו ממצאים מאוד עקביים על הקשר בין ההשכלה של המורה בדיסציפלינה מסוימת, לבין ההישגים של התלמידים במקצוע הזה, זה מתמטיקה בחינוך העל-יסודי.
אלכס מילר: זאת אומרת, אתה אומר שמי שבא עם תואר במתמטיקה ונכנס לכיתה, יש סיכוי טוב שההישגים של אותם תלמידים יהיו יותר גבוהים.
יובל וורגן: זה ממצא שעולה בצורה יציבה ממחקרים, בחינוך העל-יסודי.
אלכס מילר: אני חושב שזה ככה בכל מקצוע.
אלכס מילר: שאם נכנס בן-אדם שיודע על מה הוא מדבר ומה הוא מלמד, אז כמובן שיהיה לו הרבה יותר קל לדעתי להסביר.
אלכס מילר: כי אם בסופו של דבר מורה לתנ"ך מנסה ללמד פיסיקה, אז כמובן שהוראה בתנ"ך הוא יגיע להישגים, אבל בפיסיקה, אני בספק.
יובל וורגן: יכול להיות שבמקצועות אחרים היו דברים שהקשו על המחקר להראות ממצאים ברורים.
יובל וורגן: מה שכן, מתמטיקה בחטיבה העליונה, שגם זה יציב וברור.
אלכס מילר: דוד מעגן.
דוד מעגן: אני הייתי רוצה לציין שלפני כשנה-שנתיים, כמדומני, הכנו דו"ח מקיף לוועדת מומחים באקדמיה הלאומית למדעים ושם נתנו סקירה של העשור-שניים האחרונים, לגבי הוראת מתמטיקה בחטיבה העליונה.
דוד מעגן: לגבי הטענה של רמת ההשכלה של המורים.
דוד מעגן: אני חייב לבוא ולומר, ישנם לא מעט מורים, במתמטיקה, שהם בגילאי 50 ומעלה, שבעבר קיבלו רישיונות הוראה בגין תואר.
דוד מעגן: ולמה אני מציין את זה?
דוד מעגן: כי כשאנחנו הלכנו ובדקנו את הנתונים, על-סמך הקבצים המנהליים על מקבלי תארים בשניים-שלושה עשורים האחרונים, היינו יכולים בעצם לאמת את התואר בעיקר לאותו פלח מורים שהם הצעירים יותר, מתחת לגיל 50.
דוד מעגן: אני אומר את הדברים, כי חשוב לזכור שאחוז ניכר מהמורים בכלל במדעים ובמתמטיקה, הם בגילאים מתקדמים והם קיבלו רישיונות הוראה בגין תואר.
דוד מעגן: אז לכן, לבוא ולומר שיש אחוז גבוה שאין להם תואר, זה לא יהיה מדויק.
דוד מעגן: אנחנו עשינו בדיקה במהלך השנה האחרונה עבור משרד מבקר המדינה, ובבדיקה הזו אנחנו בעצם שילבנו את כל מקורות המידע הקיימים, כולל רישיונות הוראה של מורים, לוותיקים, כולל תארים וכן הלאה.
דוד מעגן: אנחנו הגענו לסדר גודל של בין 70% ל- 80% שיש להם בהגדרה התאמה בשתי רמות, בעצם.
דוד מעגן: ישירות מול מתמטיקה או התאמה מול השכלה קרובה למתמטיקה, שזה יכול להיות פיסיקה, זה יכול להיות הנדסות למיניהן וכן הלאה וכן הלאה.
דוד מעגן: ובאמת, באותם דיונים שקיימנו אז, בזמנו, עם חבר הכנסת אלקין, באותה תת-ועדה ב- 2008, עלה הנושא של שיעור העולים במקצוע ואנחנו באמת בשני העשורים האחרונים קלטנו כאן גל עליה די גדול ובמקצועות המדויקים יש אחוז משמעותי של עולים, בין חמישית לשליש, בפיסיקה זה מגיע כבר ל- 30%, של עולים ואני מדבר עולים, החל משנות ה- 90.
אלכס מילר: אתה יודע, זה גם יחזיק מעמד איזה עשור, עשור וחצי, וזהו.
דוד מעגן: תראה כרגע, על פניו, כשאני מסתכל על המגמה, דווקא אני רואה עלייה בשיעור העולים במקצועות האלו.
אלכס מילר: לא, אדוני, אבל העלייה של שנות ה- 90 זה לא העלייה של 2010.
אלכס מילר: אתה בעוד עשר שנים, כל האנשים שנכנסו למערכת, יצאו לפנסיה.
דוד מעגן: אני מסכים.
דוד מעגן: המצב הרבה יותר חמור.
אלכס מילר: זה גם מה שקורה ברפואה היום, אותו דבר.
דוד מעגן: בהחלט.
אלכס מילר: אם לא יהיו בוגרים, אם אנשים שלומדים ומתמטיקה והנדסת אלקטרוניקה לא ילכו להוראה, אז רבותיי, בעוד עשר, 15 שנה, אין לכם מורים.
דוד מעגן: נכון, נכון בדיוק.
דוד מעגן: ובאמת אחד הדברים שאני מתריע בדו"ח בעצם, זה מה שקרוי Aging, זאת אומרת, הזדקנות של כוח ההוראה במקצועות המדויקים ואנחנו מדברים על פיסיקה שמגיע שם למעלה מ- 50%, קרוב ל- 60% מהמורים מעל גיל 50.
דוד מעגן: במתמטיקה זה מתקרב בצעדי ענק.
דוד מעגן: בחינוך העברי, כן?
דוד מעגן: אני רוצה לסייג – כל מה שאני אומר.
אלכס מילר: בעוד 12 שנה, בעצם, כל התחום הזה הולך להיות אחד מהתחומים הכי נדרשים במערכת החינוך.
דוד מעגן: גם עולים וגם הזדקנות של כוח ההוראה במקצועות האלו, וגם בעצם מה שאנחנו רואים שבשנים האחרונות, פחות ופחות מורים צעירים נכנסים למערכת וזו הנקודה הבאה שאני רוצה לציין.
דוד מעגן: כשאנחנו מסתכלים בעצם על היצע הבוגרים, במערכת ההשכלה הגבוהה, שמוצאים את דרכם להוראה, במתמטיקה, אנחנו רואים ירידה דרמטית בעשור-שניים האחרונים.
דוד מעגן: המצב מגיע לכך שבעצם, איך אמר לי, ציינתי את זה רק לפני רגע, פרופ' עזריאל לוי, יושב-ראש ועדת המקצוע.
דוד מעגן: בשנה שעברה, הוציאו תעודת הוראה אחת במתמטיקה באוניברסיטה העברית.
דוד מעגן: אחת.
דוד מעגן: וזו גם כן מורה במערכת.
דוד מעגן: רק שנבין על מה אנחנו מדברים.
דוד מעגן: כשאנחנו מסתכלים על מקבלי תעודות הוראה באוניברסיטאות, שזה בעצם אוכלוסיית היעד לחטיבה העליונה.
אלכס מילר: מכללות-?
דוד מעגן: תראה, המכללות לחינוך, ההגדרה שלהן היא יותר יסודי וחטיבות ביניים.
דוד מעגן: כשאנחנו מדברים על החטיבה העליונה, מדובר על בעלי תארים אקדמיים, בתחום הדעת, שמוציאים תעודת הוראה.
קריאה: מכללות זה עד כיתה י', תדייק.
דוד מעגן: OK, עד כיתה י', בסדר.
דוד מעגן: יש כאן איזה שילוב בין חטיבת ביניים מורחב עד כיתה י' וכן הלאה.
דוד מעגן: אבל מה שאני רוצה לומר בעצם, כשאנחנו מסתכלים על מספר מקבלי תעודות ההוראה, בכלל, מקבלי תארים שבמקביל מוציאים תעודת הוראה במתמטיקה, מדובר בשנים האחרונות על עשרות בודדות.
דוד מעגן: ומתוכם, רק מחצית אולי, נכנסים למערכת.
דוד מעגן: ואני הייתי ממקד ואומר שאחת הבעיות היותר אקוטיות כרגע זה היצע פוטנציאלי לכניסה להוראה, של בוגרי תחומי העדת הרלוונטיים, אם זה במתמטיקה ואם זה ביתר המדעים.
אלכס מילר: בעצם, המתחרה הגדול של כל ענף ההוראה, זה ההיי-טק?
דוד מעגן: אני רק אזכיר דו"ח אחד שהוצאנו לפני שנה ובעצם בדקנו את השכר של מקבלי תואר ראשון.
דוד מעגן: בין היתר, גם מתמטיקה.
דוד מעגן: בין אם הם נכנסים לשוק הפרטי או להוראה.
דוד מעגן: הפער הוא בערך 200,000 שקל מול 50 – 70,000 שקל, שכר שנתי.
דוד מעגן: זאת אומרת, יש בעיה רצינית להתחרות.
אלכס מילר: בגלל זה רק בן-אדם אחד בשנה שעברה הוציא תעודת הוראה במתמטיקה.
דוד מעגן: זהו, לבינתיים.
איציק תומר: אני משנה למנכ"לית.
איציק תומר: בהמשך לדברים של דוד, ואנחנו בקשר ישיר עם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, וגם עם דוד ואחרים, אבל אני שוב, אני רוצה להפריד את הבעיה.
איציק תומר: יש את החינוך העל-יסודי, יותר נכון החטיבה העליונה, שזאת בעיה בפני עצמה.
איציק תומר: דוד פרש אותה בהיבט אחד.
איציק תומר: היבט שני, אני רוצה לציין שהחטיבות העליונות, המעסיקים הם הבעלויות, זה לא משרד החינוך.
איציק תומר: אנחנו אמנם מעבירים את השכר לבעלויות, אבל הבעלויות הן המעסיק ולא משרד החינוך.
איציק תומר: כך שהשיטה את מי הם מעסיקים כמורים בכל תחום דעת בחטיבה העליונה, לא קשורה אלינו ישירות.
אלכס מילר: לא מעניין אותך אם המורה למתמטיקה יש לו תואר?
איציק תומר: ודאי, מאוד מעניין.
איציק תומר: אני רק מציין את העובדה, אתם צריכים לדעת, השליטה הישירה שלנו על המורים בחינוך היסודי ומה שאתה אמרת, על אותה ועדה שבראשה עמדה פרופ' נאוה בן צבי, שהיא נשיאת מכללת הדסה בירושלים, אנחנו באמת קיימנו ועדה, אבל היא היתה, המסקנות וההמלצות שלה, יותר יועדו לבית-הספר היסודי, ששם לדעתנו יש ועדיין בעיה מאוד רצינית משום שאם קיימים פערים לגבי מורים במתמטיקה לחטיבה העליונה, הרי בבית-הספר היסודי, מורים שמסיימים מכללות והם עושים את זה במסלולים למתמטיקה, לא רוצים להגיע לבית-הספר היסודי והם מעדיפים להיות בחטיבות הביניים.
איציק תומר: זאת אומרת שהמורים המקצועיים, אלו שסיימו תואר, הם מעדיפים כאמור להיות בחטיבות הביניים ולכן אנחנו צריכים לקחת על עצמנו ולקחנו על עצמנו ואנחנו פועלים כל השנים, בהכשרת מורים בבתי-הספר היסודיים.
איציק תומר: אנחנו אומרים במפורש – אנחנו מקיימים באמת מגוון גדול של תוכניות, על-מנת לחזק את לימודי המתמטיקה, החל ממלגות, תואר שני, יש לנו תוכנית חותם, תוכנית מיוחדת שאנחנו מכשירים 20 מורים בכל מחזור.
איציק תומר: יש לנו קבוצה מאוד גדולה של הסבה.
אלכס מילר: אתה יכול להגיד מה היום בעצם, במספרים, מה היום אחוז המורים שהמערכת דורשת ללמד מתמטיקה, למול מה שיש?
אלכס מילר: זאת אומרת, אתה היום מחפש פתרונות יצירתיים בכל בית-ספר ובית-ספר נגיד ביסודי או בחטיבות ביניים, למול מה שאתה צריך בפועל.
אלכס מילר: אם נגיד אתה היום עומד ב- 40%, 50% מורים שהם בפועל יכולים להיות מורים למתמטיקה וכל השאר הם בעצם איזה שהוא פיתרון יצירתי שמצאתם.
אלכס מילר: כמה באחוזים אנחנו עומדים היום?
אלכס מילר: כמה המערכת צריכה?
יהודה שוורץ: אני מבקש להשיב, אדוני היושב-ראש, אני מהאגף להכשרת עובדי הוראה.
יהודה שוורץ: אני מחזיק פה טבלה של מספרי הלומדים שאנחנו מכשירים במסגרת המכללות.
יהודה שוורץ: קודם כל, יש פה עלייה דרמטית מ-ס"א ל- ע"א, זאת אומרת, תוך עשר שנים, זה פי שבע, מספר הלומדים במכללות שמכשירים את עצמם להוראת מתמטיקה.
יהודה שוורץ: למסלול היסודי מסיימים כל שנה בערך 289, כ- 300 לומדים.
יהודה שוורץ: במסלול העל-יסודי מסיימים עוד 240.
יהודה שוורץ: אין לנו בעיה כיום, עם הביקוש החדש ליסודי ולחטיבת הביניים.
יהודה שוורץ: יש לנו בעיה קשה עם הביקוש לחטיבה העליונה.
יהודה שוורץ: שם יש לנו בעיה מפני שהאוניברסיטאות שאמורות לספק את המורים לכיתות י"א – י"ב, לא עושות את העבודה הזאת.
יהודה שוורץ: לא עושות את העבודה, אולי מסיבות ידועות.
אלכס מילר: אז מי מלמד בחטיבות העליונות?
יהודה שוורץ: בכיתות י"א – י"ב, נכנסים אנשים שהוכשרו ליסודי, או במקרה הטוב לחטיבת הביניים, והם זולגים לאט לאט לחטיבה העליונה ואין להם את ההכשרה.
איציק תומר: אלה שהם תומכי, זאת אומרת בוגרי הנדסות, הנדסאים למיניהם.
איציק תומר: אבל לא אלו שסיימו תואר במתמטיקה.
יהודה שוורץ: אם אני רוצה להיות יותר ספציפי, לשאתך, אדוני היושב-ראש, אין לנו היום מחסור מבחינת הביקוש ליסודי ולחטיבת ביניים, בהשוואה למספרי הלומדים שאנחנו מכשירים.
יהודה שוורץ: אפשר להתווכח על האיכות שלהם, אין לנו מחסור.
אלכס מילר: זאת אומרת, התלמידים מקבלים השכלה טובה ביסודי או בחטיבת ביניים ושם בעצם הם נעצרים, כי המורה שממשיך ללמד אותם, הוא בעצם מוגבל מבחינת הידע והניסיון שלו, ללמידה שיש לו.
אלכס מילר: זאת אומרת, אם תכניס אותו עכשיו, זה העדיפויות.
אלכס מילר: אתם גם בודקים את רמת הידע של אותם המורים שגם לא הוכשרו והם מלמדים משהו בחטיבות העליונות, זה איפה שהוא התעכב.
אלכס מילר: זאת אומרת, הם בוחרים בעצמם?
אלכס מילר: תראו, צריך להבין.
אלכס מילר: אני מנסה לזהות כאן מצב שכל המדינה יושבת ומופתעת משנה לשנה בירידה שלנו בהישגים במתמטיקה, בירידה בנושא של אחוזי בגרויות, בהצלחה בבגרויות וכו' וכו' וכו'.
אלכס מילר: צריך להבין מאיפה זה בא ומה הפתרונות לדבר הזה.
אלכס מילר: אם אתה אומר לי שהאוניברסיטאות לא מצליחות להוציא לנו מורים לתקופה הקרובה ובתוך עשר שנים, כל מי שנמצא במערכת, לפחות 30%, 40%, כמו שציינו כאן, שהולכים להזדקן ולצאת מהמערכת, העלייה נגמרה ואין גם מורים שלוקחים חלק מאוד גדול מכלל המורים במדעים, אז אנחנו בתוך עשר, 15 שנה, המשאב שנחשב לאחד היקרים של מדינת ישראל, שזה משאב האנושי בנושא של טכנולוגיה, פשוט מת.
אלכס מילר: זאת אומרת, כל התלמידים שלנו יוצאים עם ידע בינוני.
יהודה שוורץ: אתה ממש צודק.
יהודה שוורץ: אתה ממש צודק, בנקודה הזאת אתה צודק ועלינו לחפש פתרונות יצירתיים מהיכן לגייס אנשים שרמזו פה כבר, דוד רמז בדבריו, מה יעשה אותו אדם שהוא בוגר BA במתמטיקה והוא מוזמן לעשות שם תעודת הוראה, כשהוא יודע שאחרי תעודת הוראה הוא יקבל 70,000 שקל לשנה, כשמשרת היי-טק הכי פשוטה, הוא ישתכר 200,000.
יהודה שוורץ: אין ספק שהבעיה הזאת מעמידה אתגר בלתי רגיל למשוגעים לדבר, שיסכימו לבוא ולהכשיר את עצמם להיות מורים.
איציק תומר: הפיתרון שלנו, הצעירים הולכים להיי-טק, אנחנו מתמקדים היום למשל בפורשי היי-טק.
איציק תומר: גם גיל הפרישה בהיי-טק נחשב לצעיר, כמו בצבא, הם פורשים בגילאי 40, 45.
איציק תומר: אנחנו היום עוסקים ב- 300 פורשי היי-טק, שאנחנו מסבים אותם להוראת המתמטיקה.
אלכס מילר: אני הבנתי שכל הסיפור הזה של פורשי ההיי-טק הוא פשוט לא הצליח לעבוד בכל התחומים כי בסופו של דבר, אף אחד לא נשאר במערכת.
אלכס מילר: אם אני מסתכל אחורה.
אלכס מילר: בוא, אם כבר העלית את הנושא הזה.
אלכס מילר: כמה מתוך האנשים שבאו מהיי-טק ועשיתם להם את ההדרכה, כמה נשארו במערכת?
יהודה שוורץ: 150 מתוך 300.
אלכס מילר: במדעים, אני מדבר באופן כללי.
אלכס מילר: גם היה אנגלית ועוד.
יהודה שוורץ: אנחנו מדברים על מדעים.
יהודה שוורץ: אנחנו הכשרנו פורשי היי-טק 300, ונשארו מהם 150.
קריאה: אתה רחוק מהמציאות.
יהודה שוורץ: סליחה, יש לנו נתונים שמיים.
אלכס מילר: לא, זה שקלטת בן-אדם השנה והוא פרש השנה, זה בסדר.
אלכס מילר: אני מדבר – כמה שנים הבן-אדם שפרש מהיי-טק מחזיק בממוצע במערכת?
יהודה שוורץ: חבר הכנסת מילר, הדברים ברורים.
יהודה שוורץ: הבום של ההיי-טק היה לפני ארבע וחמש שנים.
יהודה שוורץ: גייסנו אנשים והכשרנו אותם בהליך מזורז, תוך חצי שנה, והאנשים האלה בסך-הכל בתוכניות שלנו, היו 300 אנשים.
יהודה שוורץ: מתוכם, יש חלק שלא החזיקו מעמד, כי הם לא הצליחו בהוראה.
יהודה שוורץ: 150 מהם הצליחו ומתמידים עד עצם היום הזה ואנחנו עוקבים אחריהם ותומכים בהם והם אנשי מצוינים.
יהודה שוורץ: נכון שהתוכנית לא ממשיכה, כי אין יותר.
יהודה שוורץ: עכשיו, ההיי-טק התחזק קצת ואין לנו אנשים שמועמדים לתוכניות האלה.
יהודה שוורץ: איציק אמר פה על תוכניות אחרות שאנחנו עושים – תוכנית חותם וכו', מנסים לגייס בוגרי אוניברסיטה.
יהודה שוורץ: הסבת אקדמאים, תואר שני.
יהודה שוורץ: כל התוכניות הללו, הן אמורות לתת איזה שהוא מענה.
יהודה שוורץ: אין ספק שאנחנו זוכים בעניין הזה גם לעזרתם של ראשי החוגים באוניברסיטאות וגם למחשבות יצירתיות נוספות, איך נשדל אנשים טובים שיסכימו להיות עתודה לעל-יסודי.
אלכס מילר: ניסיתם ללכת בתוכנית שעושים גם משרד הבריאות, נגיד עם משרד הקליטה, בעניין של הבאת עולים ספציפית בנושאים מסוימים?
יהודה שוורץ: להחזיר ישראלים?
אלכס מילר: לא רק להחזיר אלא גם לנסות לעשות עלייה של מורים בנושאים הטכנולוגיים.
אלכס מילר: אתם בדקתם את הנושא הזה עם משרד הקליטה?
אלכס מילר: דיברתם?
אלכס מילר: יש תוכנית?
אלכס מילר: כי אני יודע שמשרד הבריאות היום, כל עולה שבא, יש תוכניות.
אלכס מילר: אני בעצמי הייתי, יש תוכנית של מסע בחיפה, מכשירים שם עשרות רופאים שהם יהודים, חבר'ה צעירים, שרק עכשיו סיימו את לימודי הרפואה במדינות שונות ונותנים להם רישיון עבודה, עושים את המבחן של ההסתדרות.
יהודה שוורץ: אדוני היושב-ראש, אנחנו נשמח למצות הצעה כזאת.
יהודה שוורץ: אבל אני מעורב מאוד בנושא של הכשרת מורים לאנגלית מקרב העולים החדשים, זה דבר שהולך, יש מועמדים.
יהודה שוורץ: לא הצענו לעולים את האפיק הזה של הכשרת למקצועות מדעיים ומתמטיקה, אבל אני בהחלט מוכן לבוא בדברים.
אלכס מילר: אתה יודע כמה יש היום עולים שיושבים בבית ועבדו בעבר בתחום?
יהודה שוורץ: לא, לא בדקנו את זה.
יהודה שוורץ: אני מוכן לרשום את זה לפניי.
אלכס מילר: אם חסר לך מורים למה אתם לא בודקים מי נרשם?
אלכס מילר: אני היום הולך ללשכת התעסוקה, נגיד באתי עולה, אני נותן את התעודה שלי שאני מורה למתמטיקה.
אלכס מילר: אתם בדקתם כמה אנשים יושבים בבית?
יהודה שוורץ: אם זה מורה למתמטיקה, אתה תיקלט בלי שום בעיה.
יהודה שוורץ: אתה מציע משהו יותר מתוחכם, לקחת אנשים שהם לא היו מורים ולהציע להם.
אלכס מילר: לא לא לא, אני לא הצעתי את זה, חס וחלילה.
אלכס מילר: אני קודם כל אמרתי – האם בדקתם כמה אנשים היום, שהיו מורים למתמטיקה במדינות מוצאם, כמה יושבים היום בבית ואין להם בעצם, לא נקלטו במערכת, כמה יש כאלה אם בכלל נמצאים?
אלכס מילר: כי אני יודע שכן.
אלכס מילר: אני יודע שכן יש אנשים שבעצם היו רוצים.
יהודה שוורץ: שהיו מורים בחוץ לארץ ושהם יושבים היום בבית?
יהודה שוורץ: ולא פנו אליהם בהצעה לעבודה?
אלכס מילר: יכול להיות, לא עשו תעודת הוראה.
יהודה שוורץ: האנשים האלה מגיעים אלינו והם מקבלים את הטיפול VIP.
יהודה שוורץ: האנשים האלה מקבלים טיפול מצוין ואנחנו מעבירים אותם איזה שהיא השתלמות קצרה והם נקלטים במערכת.
יהודה שוורץ: אני רוצה להאמין, אם יש אדם שהוא היה מורה ורוצה עבודה בארץ, אין לו שום בעיה להיקלט.
יהודה שוורץ: המסלול משומן.
דוד מעגן: אני בכל-זאת רוצה, העלית כאן שאלה שהיא בעצם תכנונית.
דוד מעגן: זאת אומרת, האם אנחנו מתכננים מה צפוי להיות המחסור בשנים הקרובות, בעצם כמה חסרים לנו, כמה יש לנו היום וכן הלאה.
דוד מעגן: אני רק אציין שאנחנו עושים, ביחד עם איציק תומר והנהלת המשרד, תחזית לביקוש והיצע למורים ומחסור במורים וזה מזה שנה שנייה, שלישית, ויש לנו אינדיקציות בנושא הזה.
אלכס מילר: אז תן לנו קצת.
דוד מעגן: כרגע זה בעבודה ואני לא רוצה כרגע להציג תחזיות, כרגע, כי זה לא היה הנושא של היום.
דוד מעגן: לשאלתך, בעצם הביקוש השנתי, כשאנחנו מסתכלים על כוח ההוראה במתמטיקה, בסדר גודל של כ- 5,000 מורים ואני כרגע מדבר רק על חטיבה עליונה, כי באמת בדרגים הנמוכים באמת יש היצע יחסית דרך המכללות שהולך וגדל בשנים האחרונות וזה בסדר.
דוד מעגן: הבעיה היא שבחטיבה העליונה כל מנהל בית-ספר לעצמו.
דוד מעגן: ובעצם, הוא צריך לגייס את המורים באופן עצמאי והסדר גודל השנתי הוא מדובר על בין 500 ל- 600 מורים, מדי שנה.
דוד מעגן: וזו התחלופה השנתית – מורים שעוזבים, מורים שיוצאים לשבתון וכיוצא בכך.
דוד מעגן: ועוד לא דיברנו, כפי שציינת מה צפוי לקרות בעוד עשר שנים.
דוד מעגן: אז הביקוש השנתי ילך ויגדל ועשוי להכפיל ולשלש את עצמו.
אלכס מילר: אתה אומר שהתחלופה של 500 מורים ורק אחד בשנה שעברה סיים עם תעודת הוראה?
דוד מעגן: אני גם אגיד לך מה עושים, מה בעצם בתי-הספר עושים.
דוד מעגן: בתי-הספר בעצם מגייסים, מנהלי בתי-הספר עושים פשרות בשטח ומגייסים מורים מתוך המערכת ואנחנו רואים את זה בנתונים.
דוד מעגן: אנחנו עקבנו אחרי מורים חדשים במתמטיקה, במקצוע, במשך עשר שנים, ומצאנו שכ- 60% מהפול החדש שבמתמטיקה, מדי שנה, בעצם בא מתוך המערכת.
אלכס מילר: שלא היה להם שום קשר למתמטיקה?
דוד מעגן: שהם לא לימדו לפני כן מתמטיקה.
אלכס מילר: וזה בתיכונים?
דוד מעגן: אני, כל מה שאני אומר כרגע, אך ורק לתיכונים.
דוד מעגן: ולכן, הפיתרונות האלטרנטיביים למיניהם, שמוצגים בשנה, שנתיים, שלוש האחרונות, לכל מיני תוכניות וכן הלאה, שבעצם מכשירות עשרות בודדות, או המערכת האוניברסיטאית שבעצם מנפיקה עשרות בודדות של מקבלי תעודות הוראה במתמטיקה, לא יפתרו את הבעיה הזו.
דוד מעגן: וה- 500, 600, זה כרגע, היום.
דוד מעגן: אחרי מה שאמרנו לפני כן על אחוז העולים וה- Aging, וההזדקנות של המערכת, סדר הגודל הזה צפוי בעשר השנים הקרובות להכפיל ולשלש את עצמו.
אלכס מילר: אני מבין שזה רק בתחום המתמטיקה, בעצם המשבר הזה.
אלכס מילר: בכל שאר התחומים איכשהו מסתדרים?
דוד מעגן: לא אמרתי.
דוד מעגן: בדיון הקודם בוועדת המדע והטכנולוגיה, אנחנו לא הרחבנו שם, אבל יש משברים אולי באותם סדרי גודל גם במקצועות פיסיקה ומקצועות, לא יודע לגבי מדעי המוח, אבל.
איציק תומר: למשל, עם הוראת המקרא יש בעיה.
דוד מעגן: כרגע אנחנו התמקדנו על המדעים המדויקים.
איציק תומר: יש היום מחלקות באקדמיה שפשוט אין, יש מיעוט נרשמים גם כך.
איציק תומר: יש מחלקות שעומדות בפני סגירה.
איציק תומר: לא רק במדעים ומתמטיקה.
גבי עטיה: אני מזכיר סניף ארגון המורים ומורה למתמטיקה.
גבי עטיה: קודם כל, אני פה , מזמין את הוועדה.
אלכס מילר: עכשיו אתה מבין שאתה שווה זהב.
גבי עטיה: בוודאי, אני מקבל את כל הקומפלימנטים למורים למתמטיקה.
גבי עטיה: אני פה , מלמד באקדמיה למוסיקה ומחול ואני רוצה לתת את הפן של המורה בשטח ומול תלמידים.
גבי עטיה: אז קודם כל, ככה, והנתונים ואני חושב שפה החלק הזה די ממצה מבחינתם ואני חושב שהבעיה די הוצפה והיא נכונה מאוד וכואבת.