GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס מילר: לא יתכן שתהיה קופה קטנה של מוסד אקדמי שמועשרת על גבם של הסטודנטים שמצבם הכללי ממילא של רובם אינו מהטובים בעולם.
אלכס מילר: נשמע כעת את התאחדות הסטודנטים כדי לבחון אם היו שינויים.
אלכס מילר: יתכן שאצטרך לעשות במהלך הדיון הפסקה של חמש עד שבע דקות אלא אם יהיה כאן חבר וועדה שיחליף אותי.
אלכס מילר: הנה הגיע חבר הכנסת מוחמד ברכה.
אלכס מילר: ברוך הבא, יתכן בעוד כמה דקות אצטרך שתחליף אותו לחמש-שבע דקות.
אלכס מילר: לדעתי גם אתה מתחבר לנושא הדיון.
אלכס מילר: בבקשה איציק שמולי.
איציק שמולי: קודם כל צריך לומר תודה לך אדוני יושב הראש ולוועדת החינוך על כך שאנחנו מקיימים את הדיון הזה, דיון המשך לדיון שהתקיים בחודש אפריל טרם פתיחת השנה האקדמית כיוון שמדובר בבעיה שהיא מאוד דחופה ומאוד חמורה מבחינתנו הסטודנטים, בעיה שיש להביא לפתרונה כבר בשבועות הקרובים כדי שהשינויים האמורים יחולו כבר בשנת הלימודים הבאה.
איציק שמולי: משפט או מילה של רקע כדי לשבר את האוזן של כולם.
איציק שמולי: אנחנו מדברים על האגרות והתשלומים הנלווים שנגבים מהסטודנטים.
איציק שמולי: למעשה זה מעין מונח שכולל את כל התשלומים הנגבים מהסטודנטים שהם לא שכר הלימוד.
איציק שמולי: למרות שההתייחסות של חלק מהמוסדות האקדמיים לעניין הזה, אפשר לומר, היא חופשית וכל אחד עושה את הישר בעיניו.
איציק שמולי: נקבעו כללים די ברורים בעניין הזה גם על ידי וועדת שעסקו באקדמיה ושכר לימוד, וועדת קוברסקי, וועדת מלץ וועדות אחרות שקבעו כללים מאוד מאוד ברורים באיזה אופן ניתן לגבות תשלומים נלווים מהסטודנטים.
איציק שמולי: הדברים פשוטים מאוד, הוועדות האלה קבעו, כמובן שהמל"ג והממשלה אימצו את הדברים שאומרים שרק אם נחתמים הסכמים מפורשים מול אגודת הסטודנטים, הסכמים שמפרטים על איזה שירותים הסטודנט נדרש לשלם וכמה זה עולה לו - רק אם ישנה חתימה מול האגודה המקומית אפשר להתחיל בגבייה.
איציק שמולי: למרות שזה מה שנקבע, כאמור אחרי הדיון המשך שקיימנו בזכותך אדוני היושב ראש, רק 55% מהמוסדות מקפידים על הנוהל הזה.
איציק שמולי: כלומר, יש לנו בעיה עם מחצית מהמוסדות האקדמיים בישראל שפחות או יותר עושים מה שהם רוצים, זאת אומרת שאין אגרות אחידות.
איציק שמולי: אתם יכולים להסתכל על הטבלה או על נייר העמדה שהנחנו על השולחן, כל אחד גובה את הסכומים שנראים לו וזה יוצר לנו כמה בעיות.
איציק שמולי: הבעיה הראשונה היא העלייה העקבית של האגרות, כל שנה האגרות והתשלומים הנלווים, מאחר שאין כלב שמירה על המוסדות האקדמיים, המוסד מרגיש לעלות בצורה שרירותית את התשלומים הנלווים וזה כמובן מטפס לשמיים.
איציק שמולי: הבעיה השנייה, כל שנה אנחנו מוצאים אגרות מסוגים שונים, בזכותך אדוני היושב ראש בוועדה האחרונה גילנו שבאחד מהמוסדות גובים בגין תאורת רחוב כסף מהסטודנטים.
איציק שמולי: אני יכול לספר לך שגם גילנו שבמוסד אחר גובים אגרה על טקסים מהסטודנטים ועוד כל מיני - - -
אלכס מילר: לפחות משמיעים שם נעימות?
איציק שמולי: זו בעיה מסוג שני.
איציק שמולי: הבעיה שהיא לא חמורה מבחינתנו והיא מתקשרת לבעיה כללית יותר בהשכלה הגבוהה של חוסר שקיפות.
איציק שמולי: הסטודנטים שמשלמים סכומים מאוד מאוד כבדים של מאות שקלים על התשלומים הנלווים לא יודעים לאן הולך הכסף.
איציק שמולי: ב- 70% מהמוסדות הסטודנטים לא יודעים מה עולה בגורל התשלומים הנלווים שגובים מהם.
אלכס מילר: הסיכום כפי שאני יודע חייב להיות בהסדר עם האגודה, המכתב האחרון שעברתי עליו היה מאוניברסיטת בן גוריון שהנושא היה בתיאום עם - - -
קריאה: גם בחיפה.
אלכס מילר: גם בחיפה.
אלכס מילר: שכל הנושא הזה היה בתיאום עם אגודת הסטודנטים.
אלכס מילר: ראשית נשמע אם יש לך נתונים על מוסדות שקיבלו את ההחלטה ללא תיאום עם האגודה.
אלכס מילר: שנית, הייתי רוצה לשמוע את מנציגי האוניברסיטאות האלה האם הנושא הזה מתנהל כשורה ללא לחצים ובתיאום והאם זה לא מנגנון של תן וקח תמורת דברים אחרים שגורם ללחץ על האגודות לחתום מחוסר בררה על האגרות מסוג זה.
איציק שמולי: בסדר.
איציק שמולי: סתו ארז אני מציע שאת תתייחסי באופן יותר מפורט.
סתו ארז: אני יכולה לתת מספר דוגמאות; במכללת תל חי גובים 723 שקלים אגרות ללא תיאום האגודה.
סתו ארז: במכללה להנדסה בירושלים גובים אגרות בסך 850 שקלים ללא תיאום עם האגודה.
סתו ארז: ב"בצלאל" גובים אגרות שנעות בין 300 ל- 800 שקלים מהסטודנטים ללא תיאום עם האגודה - - -
אלכס מילר: באוניברסיטאות כולם מתואמים?
סתו ארז: באוניברסיטאות יש תיאום.
קריאה: גם במכללות, בחלק רב מהמכללות.
אלכס מילר: אני רוצה להתקדם בהדרגתיות.
אלכס מילר: ראשית כשאנחנו שומעים שיש באוניברסיטאות תיאום זה דבר - - -
סתו ארז: באופן גורף בכל האוניברסיטאות קיים תיאום.
סתו ארז: הבעיה כאן היא בעיקר עם המכללות.
סתו ארז: במרכז האקדמי רופין – 650 שקלים אגרות ללא תיאום עם האגודה.
סתו ארז: הרשימה מונחת לפניך עמודה 5.
סתו ארז: כמו שאיציק אמר מדובר ב- 45% מוסדות שעושים את זה ללא תיאום עם האגודה.
סתו ארז: הטבלה מפרטת את גובה דמי הרווחה, גובה דמי שמירה, סך הכול והאם דמי הרווחה והשמירה נקבעים בתיאום עם האגודה.
סתו ארז: בטבלה ניתן לראות מה נקבע ומה לא.
סתו ארז: יש מספר מוסדות שמתאמים את הרווחה ואת השמירה לא ויש מוסדות שלא מתאמים.
סתו ארז: יתרה מכך בכל מה שנוגע בשקיפות בדקנו כאן האם יש שקיפות מלאה, זאת אומרת שלא מספיק שאומרים להם שהכסף הולך לספריות, ל- SMS ולתאורת רחובות, האם הם באמת יודעים לאן הכסף הזה הולך.
סתו ארז: מרבית האגודות לא יודעות כי לקיימת שקיפות תקציבית נורמאלית.
מוחמד ברכה: האם האגרות מופיעות תחת כותרת כללית או תשלומים נלווים.
סתר ארז: תשלומים נלווים.
מוחמד ברכה: בלי פירוט.
סתו ארז: בחלק מהמוסדות קיים פירוט וגם בהם הפירוט הוא פירוט מקסימאלי.
קריאה: מקסימאלי לחלוטין.
אלכס מילר: סליחה גברתי, את בזכות דיבור כרגע?
אלכס מילר: נשמע אותם, נשמע כל אחד וגם אותך, לא צריך להפריע באמצע.
סתו ארז: בהרבה מהמוסדות גם אם אומרים לאגודות שהכסף, למשל 200 שקל יוצא לספריות ועוד 300 שקל עבור תאורת רחוב הן לא יודעות בפועל כי הם לא מכירים את התקציב המלא, הן לא יודעות לאן באמת הכסף הזה הולך.
סתו ארז: זאת אומרת שיכול להיות שזה נשאר בגדר הכותרת.
סתו ארז: אנחנו לא יודעים.
סתו ארז: כאן הנקודה המרכזית, אנחנו לא יודעים אם הגבייה נעשית לשם הסיבה בגינה היא נגבתה או לא, כי אין שקיפות תקציבית במערכת ההשכלה הגבוהה.
סתו ארז: זאת בעיה הרבה יותר חמורה מבעית האגרות.
סתו ארז: האגרות בעצם פן אחד שחושף אותנו לבעיות שכרוכות בכך.
מוחמד ברכה: גובים לאגודות הסטודנטים עצמן?
סתו ארז: בחלק מהמוסדות יש הסכם של האגודה עם המוסד שאחוז מסוים מהכסף הולך לאגודה.
סתו ארז: זה לגיטימי כל עוד זה בהסכם עם המוסד אין לנו שום בעיה עם זה.
מוחמד ברכה: אם זה לא מתבצע בדרך זו איך האגודה גובה?
סתו ארז: ישנן אגודות שגובות דמי חבר בנוסף - - -
מוחמד ברכה: זו מערכת גביה נפרדת?
סתו ארז: באופן וולונטרי לחלוטין כשסטודנט רוצה להיות חלק מאגודת הסטודנטים הוא צריך לשלם, זה גם קיים בחלק מהאגודות אבל זה וולונטרי לחלוטין.
סתו ארז: זו נקודה נוספת שבחלק מהמקומות, בעיקר במכללות החינוך, דמי האגרות לא היו וולונטריים, כלומר על אף הקביעה גם בחוזר משרד החינוך וגם בדוח וועדת מלץ שעל כל אגרות דמי הרווחה הסטודנט זכאי לוותר עליהן, לא נתנו לוותר.
סתו ארז: בעקבות וועדת החינוך הקודמת שכינסת בהרבה מאוד מהמכללות לחינוך נעשה שינוי, זאת אומרת שבהרבה ממוסדות החינוך חתמו על הסכם עם אגודת הסטודנטים והפכו את דמי הרווחה לוולונטריים, אנחנו מברכים על כך, אבל עדיין המצב לא אופטימאלי.
סתו ארז: עדיין ב- 45% מהמוסדות אין תיאום עם האגודה.
אלכס מילר: כתוב לי כאן שברוב המוסדות אין שקיפות, על איזו שקיפות אתם מדברים?
סתו ארז: שקיפות מלאה שיודעים בדיוק לאן כל דבר הולך.
אלכס מילר: מול האגודה או מול הסטודנטים?
סתו ארז: קודם כל מול האגודה.
אלכס מילר: איך חותמים על הסכם עם האגודה כשלא יודעים על מה מסכמים?
אלכס מילר: אני לא הבנתי את זה.
סתו ארז: בתור התחלה בהרבה מהמקומות אין תיאום, במקומות שיש תיאום הם נותנים להן משהו כללי ש- X הולך לסעיף כזה ו- Y לסעיף כזה.
סתו ארז: הנקודה היא שברגע שאין לך את המפרט התקציבי של המוסד האקדמי שאכן הכסף שנגבה הולך לסעיף זה - כאן הבעיה.
אלכס מילר: המועצה להשכלה גבוהה בבקשה.
נועה בינשטיין: אני מדברת על המוסדות המתוקצבים על ידינו, לא מכללות לחינוך.
נועה בינשטיין: אנחנו בעקבות הישיבה הקודמת ערכנו ריכוז מהמוסדות ופנינו אליהם במכתב שמחדד את הנהלים.
נועה בינשטיין: הנהלים שאנחנו עובדים לפיהם הם הנהלים של הוועדה הציבורית האחרונה המחייבים את המוסדות בגביית שכר לימוד וגם בתשלומים נוספים.
מוחמד ברכה: מה זה הוועדה האחרונה.
נועה בינשטיין: גביית שכר לימוד – וועדת מלץ.
מוחמד ברכה: לא קוברסקי?
נועה בינשטיין: וועדת קוברסקי לא רלוונטית, ועדת מלץ בעצם החליפה אותה.
נועה בינשטיין: דיברנו בהתכנסות הועדה הקודמת שהרגולציה הרלוונטית לעניין הזה בגביית התשלומים, תשלומי רווחה צריכים להיעשות על סמך הסכמים מקומיים בין המוסד לאגודות הסטודנטים ותשלומי הרווחה צריכים להיות וולונטריים.
נועה בינשטיין: זה הכלל שחידדנו לכל המוסדות.
נועה בינשטיין: קיבלנו מהמוסדות חלוקה קצת שונה ממה שהגיע אלינו מהתאחדות הסטודנטים.
נועה בינשטיין: מתוך 28 מוסדות מתוקצבים על ידינו 75% מיישמים, אני לא מתייחסת למכון וויצמן כי אין שם סטודנטים לתואר ראשון.
אלכס מילר: 28 מוסדות אתם מתקצבים?
סתו ארז: 29, אבל מכון ויצמן לא רלוונטי.
קריאה: ביקשתם הסכם חתום?
נעה בינשטיין: לא בקשנו חוזה חתום, כשמנכ"ל המוסד אומר לנו מה קורה במוסד זה מספק עבורנו.
נעה בינשטיין: 75% דיווחו שהם עמדו בהנחיות וועדת מלץ - - -
אלכס מילר: 28 אתם מתקצבים, 75% מדווחים שמיישמים - - -
נעה בינשטיין: 21 מוסדות מיישמים ו- 7 לא מיישמים וביניהם גם המוסדות שהתייחסתם אליהם.
נעה בינשטיין: אני אתייחס לאגרות מקומיות כמו אגרה לתאורה ציבורית, זה בטכניון, כי אם האגודה חתמה על זה בהסכמה אז כנראה זה מוסכם.
נעה בינשטיין: אלו דברים שהם בין האגודה למוסד.
אלכס מילר: בעקבות הדיון שהיה בוועדת החינוך קיימת דיון במועצה להשכלה גבוהה בנושא הזה?
נעה בינשטיין: כן, זה מה שאמרתי וגם יצא מכתב למוסדות שביקש שיקפידו על הכללים ושידווחו עליהם.
נעה בינשטיין: דבר נוסף שביקשתם שנעשה הוא שיקבע נוהל - - -
אלכס מילר: צריכים להיות מדויקים יותר בעניין השקיפות ועל מה באמת ניתן לגבות ומה אסור לגבות.
אלכס מילר: מוסד אקדמי זה לא מוסד פרטי, הוא מוסד ממסובסד ומבוקר לפחות בהיבט המנהלתי.
אלכס מילר: לא יעלה על הדעת שאתם נותנים עד כדי כך חופש פעילות בכל דבר הקשור לגביה.
אלכס מילר: הכנסת והממשלה מאשרות את תקציב ההשכלה הגבוהה בישראל, אנחנו לא מאשרים אגרות כאלה ואחרות וזה בעצם מוטל עליכם, אתם הרגולטור בנושא ואם יש צורך אתם אמורים להתערב.
אלכס מילר: אם יש דרישה שאומרת שאתם קובעים את הנהלים על מה ניתן לגבות ומה לא, ניתן לחרוג מהנהלים האלה, זה דבר אחד.
אלכס מילר: תאורת רחוב זה לא - - -
נעה בינשטיין: אני מסכימה שאבסורד לגבות עבור תאורת רחוב, אני רק אומרת שהנהלים התקפים כרגע הם לא על תכלית כל אגרה ואגרה אלא לגבי האופן.
נעה בינשטיין: המטרה של הגמישות הזאת הייתה כדי שבכל מוסד ומוסד יתאימו את הצרכים של הסטודנטים ושל המוסד למה שנגבה.
נעה בינשטיין: האבטחה שדרושה בירושלים למשל היא לא האבטחה שדרושה באפקה ובמקומות אחרים.
נעה בינשטיין: גם השירותים שניתנים כמו למשל בריכה - - -
אלכס מילר: אם אנחנו מדברים על האבטחה, האבטחה היא לכולם ולא רק לסטודנטים נכון?
אלכס מילר: אפשר לקבוע אם הסטודנטים משלמים או שהאנשים שמועסקים במוסד.
אלכס מילר: תאמינו לי שאז אגרת האבטחה תרד משמעותית.
אלכס מילר: שנית, על מה גובים?
אלכס מילר: האם פעילות שהיא פעילות בלתי פורמאלית של המוסד?
אלכס מילר: האם אחזקה והפעלת המבנה או שינויים בתוך המוסד הם חלק מהאגרה?
נעה בינשטיין: שוב, כל אגודת סטודנטים צריכה להסכים.
נעה בינשטיין: אני מסכימה לעניין השקיפות, אבל זכותה להסכים או לא להסכים.
נעה בינשטיין: אם היא הסכימה לתאורת רחוב אז הסכימה לתאורת רחוב.
אלכס מילר: עם כל הכבוד זה לא דבר שהסטודנטים יכולים.
אלכס מילר: מחר אתם תאמרו להם שאם תהיה מחר דיפרנסציה בשכר הלימוד אז ישנו את גבוה שכר הלימוד?
אלכס מילר: ברור שלא כי אתם עובדים באופן שהיכן שאתם רוצים והיכן שאתם מחליטים אתם לא מאפשרים פרשנות.
אלכס מילר: אגודת הסטודנטים יכולה לסכם על המסגרת שקבעתם, לי אין שום בעיה עם זה והם יכולים לסכם אם דמי חבר יגבו דרך חשבון שפותחים, רווחה או דרך גבייה ישירה וכדומה.
אלכס מילר: להפעיל לחץ על אגודת הסטודנטים שאם הם לא יאשרו את האגרה לתאורה אז הם לא יכניסו אותם לנושאי הרווחה ושהסטודנט ישלם ישירות דמי חבר.
אלכס מילר: אתם מבינים שבלחצים האלה שום אגודת סטודנטים לא תוכל לעמוד?
אלכס מילר: אני מציע שאתם המועצה להשכלה גבוהה תקבעו לעצמכם את הקריטריונים מהו המרחב שניתן לפעול בו ואתם תבדקו אם זה עובד ועד כמה.
אלכס מילר: לא יתכן שיש לנו במקביל שכר לימוד נוסף ושיש סטודנטים שבכלל לא מודעים על מה הם משלמים.
אלכס מילר: אתם לא מתערבים בפירוט אלא רק שזה צריך להיות באופן מסודר, מוסכם, אבל אתם לא נכנסים לעניין היחסים הפנימיים של המוסד עם האגודה.
אלכס מילר: אני מציע שגם בנושא הזה תקבלו החלטה ברורה.
אלכס מילר: תגידו א', ב' ג' מותר לגבות, שמירה, דמי רווחה ועוד פרמטר אחד או שניים.
אלכס מילר: לא צריך לאפשר יותר מדי חופש פעולה בעניין האגרה.
נעה בינשטיין: אנחנו לא מחליטים מה שאנחנו רוצים, אנחנו מחליטים בהתאם לוועדה ציבורית שהחליטה עבורנו.
נעה בינשטיין: אלו הם כרגע הנהלים שהוועדה הציבורית קבעה.
אלכס מילר: אתם רוצים חוק?
נעה בינשטיין: אפשר לעשות חוק חדש, אבל כרגע הרגולציה שלנו - - -
אלכס מילר: אני גם יכול להביא חוק שזה יהיה באישורה של וועדת חינוך.
נעה בינשטיין: אני באופן אישי חושבת שזה חוק מאוד חכם.
אלכס מילר: אז אל תתלוננו אחר כך שאנחנו מתערבים.
אלכס מילר: אתמול שמענו את אוניברסיטת בן גוריון שאמרה שהפוליטיקאים רודפים את המרצים.
אלכס מילר: בית ברל בבקשה.
מוחמד ברכה: זה לא אומר שפוליטיקאים לא רוצים מרצים.
רמי שיינברג: סמנכ"ל המכללה האקדמית בית ברל.
רמי שיינברג: אני גם מייצג את רמ"א יחד עם עדינה ממכלת אחווה.
רמי שיינברג: המכללות האקדמיות לחינוך פעלו בתאום ובסיכום עם אגודות הסטודנטים גם בעבר וגם לאחר הדיון שהתקיים כאן בחודש אפריל, חלק גדול מהמכללות הגיעו להסכמים חתומים עם אגודות הסטודנטים.
רמי שיינברג: דמי האגרות ברורים כולל בשקיפות.
רמי שיינברג: אגודת הסטודנטים לפחות בבית ברל קיבלה פירוט מלא של העלויות.
רמי שיינברג: הבעיה המרכזית היא שיש כאן איזה מאבק אבל הוא אינו מאבק.
רמי שיינברג: המכללות רוצות לספק שירותים וגם שמירה זה שירות, שירותי מחשב מתקדמים מאוד עם עלויות מאוד מאוד גבוהות.
רמי שיינברג: סטודנטים רוצים את השירותים האלה ודורשים אותם, שירותי מחשוב, שירותי ספרייה, הודעות כמו לא להגיע לקמפוס בימים מסוימים ושירותים נוספים שלהם יש עלויות.
רמי שיינברג: כמו שאתם יודעים בסיסי התקצוב של המוסדות אינם גדלים והם קטנים ונשחקים.
רמי שיינברג: האגרות צריכות להיות סבירה - - -
אלכס מילר: תקציב ההשכלה הגבוהה קוצץ?
רמי שיינברג: אני מדבר על המוסדות להכשרה לחינוך שיש להן עלויות שהולכות וגדלות כמו שמירה שרק לאחרונה עלה בשיעור של 8% כתוצאה משכר המינימום שעלה וההסכמים הקיבוציים.
רמי שיינברג: אתם יודעים כי זה מאושר כאן בכנסת.
רמי שיינברג: העלויות גדלות ואנחנו צריכים להגיע לרמת אגרות ריאלית שתאפשר למוסדות ולרווחת הסטודנטים שירותים שאנחנו נותנים, הם לא נעלמים, אלו לא שירותים שהולכים למקום אחר.
רמי שיינברג: האגרות מכסות היקף יחסית קטן מהיקף השירותים.
רמי שיינברג: כאן אנחנו בהחלט חושבים שצריך להגיע לסיכום ביחד, יש הצעה כזאת שראיתי במסמך, להגיע לגובה אגרות מוסכם שמתוכו יש את דמי הרווחה, בחלק גדול מהמקומות ישנה הסכמה שזה יעבור לאגודת הסטודנטים.
רמי שיינברג: כן לקבוע את האגרות ברמה ריאלית, פחות או יותר ניתן לראות את הממוצעים, מדובר על רמה של 800-900 שקל במוסדות מתוכם הממוצע של כ- 100 שקלים עוברים לאגודות, אני מתייחס למכללות להוראה.
רמי שיינברג: צריך להגיע לסיכום כדי שמדי שנה בשנה לא יהיה דין ודיונים כי האגודה משתנת ואולי מגדירה מטרות אחרות וגם הנהלת המכללה משתנה.
רמי שיינברג: צריך ליצור את זה כמשהו אחיד לכלל המוסדות.
אלכס מילר: נציג אגודת הסטודנטים של בית ברל נמצא איתנו?
אלכס מילר: חילופי יו"ר – היו"ר מוחמד ברכה
שחר עבוד: אני יכול להגיד שאחרי מאבק של כמעט שנה מול המכללה הצלחנו להגיע למצב שיש סוג של שקיפות תקציבית בנושא, אבל באותה נשימה אני יכול להגיד שלמרות שהגדירו לנו בדיוק על הכספים הולכים, כשדיברנו על נושא האגרות אמרו לנו למשל שאם נוריד 15 שקלים מסכום האגרות שגובים מהסטודנטים אז יורדו 60,000 שקלים מתקציב המלגות שמקצים לסטודנטים.
שחר עבוד: זה ממש לא חלק מדמי השירות בשום הגדרה, לא על ידי המל"ג, לא על ידי חוזר מנכ"ל.
שחר עבוד: אני לא יודע מאיפה זה יצא וזו רק דוגמא אחת לדברים.
קריאה: זה לא נכון, זה לא חלק מהסיכום.
שחר עבוד: זה היה אחד מהדברים שהוצגו במהלך הדיונים בינינו, נאמר שאם יורדו 15 שקלים מהסטודנטים יורדו 60,000 שקלים מהמלגות.
שחר עבוד: זה לא הגיוני.
רמי שיינברג: זה פער יותר גדול ולא ירדו המלגות.
שחר עבוד: זה בדיוק העניין, כשאתה מציג שקיפות תקציבית ומציג מה כל סעיף אתה לא יכול לבוא בתוך דיון - - -
רמי שיינברג: חלק גדול מהכסף הולך למימון משרות באגודה, גם את זה צריך להגיד כאן.
שחר עבוד: זה עוד דברים, למשל הציגו לנו ש- 1,286 מיליון הולכים לטובת דמי השמירה כשבעצם אנחנו מוסד שחוץ ממנו יושבים בשטח קנטרי בית ברל שהוא גוף עצמאי, קרן בית ברל שממנת חלק מהשמירה, "פנייטבול".
שחר עבוד: להגיד שהסטודנטים צריכים לשלם 1,286 מיליון על שמירה של ארבעה שומרים זה נראה לי מגוחך, זה אומר שאנחנו משלמים את כל השכר שלהם ועוד דברים.
מוחמד ברכה: הם באו איתכם בדין ודברים?
שחר עבוד: נכון.
מוחמד ברכה: ההסכמה שלכם נדרשת ואי אפשר היה לגבות ללא הסכמתכם.
מוחמד ברכה: אתם יכולים להסכים וגם יכולים לא להסכים.
מוחמד ברכה: כאן מתנהל מהלך תקין וזה שיש דרישות לפעמים מופרכות זה משהו אחר.
איציק שמולי: אדוני היושב זה לא היה המצב בבית ברל, אני הייתי בבית ברל - - -
רמי שיינברג: זה לא נכון כי הוא אמר - - -
איציק שמולי: אל תגיד לי לא נכון, אני הייתי בפגישה.
איציק שמולי: הנשיאה וצוות בית ברל לא הכיר בעניין שהוא חייב לבוא בחתימה אחרי מאבק של שנה.
שחר עבוד: זה הרבה יותר מורכב.
שחר עבוד: מיום כניסתי לתפקיד אמרתי שיש דרישה כזאת ושאנחנו צריכים לקיים דיון על נושא האגרות, לדבר עליהן, לפתוח בפניי.
שחר עבוד: במשך שנה רוב העיסוקים שלי היו מכתבים משפטיים, מכתבים של התאחדות כדי לנסות לשכנע אותם שזו בכלל זכותי לשבת איתם על שולחן הדיונים.
שחר עבוד: אחרי שהגענו לשולחן הדיונים גיליתי דברים מאוד מוזרים, בין היתר מה שמוגדר דמי שהות שמוגדרים בכל החוזרים בברור על מה הם צריכים לצאת הם יוצאים לדברים אחרים.
שחר עבוד: זה מאוד מקומם ומאוד מפריע וזה הרבה הרבה יותר מורכב מזה.
שחר עבוד: דמי הרווחה למשל לא הגיעו אלינו במשך תקופה ארוכה ובכלל לא היו מוכנים להעביר לנו חלק מזה למרות שזה קיים.
שחר עבוד: המושג של וולונטריות שהוא מאוד ברור בכל המסמכים, המכללה שלי עדיין לא מוכנה בתוקף להשאיר את זה וולונטרית שלסטודנט תהיה זכות אישית להגיד לא רוצה SMS לא רוצה ספרייה מהבית, לא רוצה לשלם עוד 800 שקלים לשכר הלימוד.
שחר עבוד: מבחינתי זה ממש פסול.
שחר עבוד: הם ביקשו ממני לחתום על וויתור הוולונטריות, אמרתי שאני לא מכון לוותר, האם אני אוותר על חוק או חוזר ובאיזו זכות, הם לא יכולים לעשות את זה - - -
מוחמד ברכה: אין ספק שזה לא מתקבל על הדעת, אני מפנה את זה למוסד בו אתה לומד וגם לכלל המוסדות.
מוחמד ברכה: התהליך ההתדיינות עם אגודת הסטודנטים יהפוך לתהליך סחיטה, זאת אומרת שאם לא תסכים לזה אני אפגע בך במקום אחר.
מוחמד ברכה: זה דבר שהוא לדעתי מאוד לא ראוי , ועולה כאן שאלה שצריך להתייחס אליה על ידי הדוברים וגם על ידי אלה שכבר דיברו קודם, זו שאלה מאוד חשובה.
מוחמד ברכה: האם יש מיצוי של הכסף שנגבה לצורך מטרה מסוימת, האם הוא הוצא במלואו ובמקרה של עודפים מה עושים איתם?
מוחמד ברכה: האם יש בכלל בקרה על ההוצאה בפועל?
שחר עבוד: מה שאמרתי זו בדיוק ההוכחה לכך שכנראה אין מיצוי כי אם באים ואומרים לי שאם אני מוריד 15 שקלים זה אומר שיורדו 60,000 שקלים מהמלגות, זאת אומרת ש- 60,000 שקלים לפחות מתוך תקציב שהוגדר תקציב שמירה או תקציב דמי שימוש באינטרנט עבר לתקציב אחר.
שחר עבוד: בעצם התקציב הוא מאוד נזיל, לוקחים X כסף ואיתו משחקים איך שבא.
מוחמד ברכה: אתה כינת בעדינות אני כינתי את זה כסחיטה.
שחר עבוד: אני אומר שזה הרבה יותר מזה, זה הרבה יותר מורכב, זה ממש סחיטה, זה משא ומתן שאומר בעצם אולי נתחיל לגבות מכם על המבנה כסף, אנחנו נחמדים אליכם, עד עכשיו אתם מכניסים דוכנים ואולי נפסיק.
שחר עבוד: היו פה הרבה מאוד כלים.
שחר עבוד: הדבר הכי משמעותי מבחינתי זה שניסו לשקף בפנינו, הסתכלו על הנתונים ואמרנו "רגע, אמרתם ש- X כסף הולך לשמירה איך יכול להיות שאתם מוציאים 60,000 שקל מתוך זה למקום אחר".
שחר עבוד: המלגות זו הדוגמה הכי נוראית מבחינתי כי זה היה ממש סחיטה רגשית שאומרת "אם אתם לא תעשו את זה אז כנראה שהסטודנטים לא יקבלו מלגות".
מוחמד ברכה: כשדיברה נציגת המל"ג אני לא הסכמתי כל כך עם היושב ראש שאמר שצריך להוציא כללים אחידים או הנחיות, אחרי הדברים האלה אני בהחלט נוטה להסכים איתו.
מוחמד ברכה: זה שוק פרוץ - - -
נעה בינשטיין: אני רוצה להציע אלטרנטיבה שכל המוסדות וגם אנחנו, שוב אני מתייחסת למוסדות שמתוקצבים על ידנו ולא בית ברל, אני מניחה שכל הכללים שיחולו על המוסדות המתוקצבים יכולים לחול על המוסדות האחרים, אני מניחה כי לא אנחנו המחליטים, ההצעה היא לפרסם את השימושים של האגרות.
נעה בינשטיין: כל שנה בהסכמת אגודות הסטודנטים והמוסדות יפורסמו האגרות, הסכום ומה הולך למה - - -
מוחמד ברכה: בנוסף לפרסם הנחיה חד משמעית שאין מקום להתנות גביית סכום מסוים כנגד דבר שאינו נוגע לעניין.
נעה בינשטיין: אני מסכימה לגמרי, אני חושבת שכשאומרים הסכמה זו המשמעות של הסכמה וכשאומרים שקיפות זו המשמעות.
נעה בינשטיין: יש צורך במכתב שאומר את זה ספציפית, אין בעיה שיצא מכתב כזה.
נעה בינשטיין: אני חושבת שזה קשור למערכת היחסים בין האגודה למוסד.
מוחמד ברכה: חשוב שנשמע את משרד החינוך.
יהודה שוורץ: בבקשה אדוני ממלא מקום היושב ראש.
יהודה שוורץ: אנחנו שמחים להודיע כאן שהמכתב נכתב על ידי חבר הכנסת אלכס מילר מה- 5 באפריל, אנחנו מבקשים למלא את סעיף 1 ככתבו וכלשונו.
יהודה שוורץ: בסעיף הזה כתוב "הוועדה רשמה לפניה את הודעת משרד החינוך שמעתה כל אישור תשלומים נוספים במכללות ללימודי הוראה יהיה באישור ובחתימת אגודת הסטודנטים.
יהודה שוורץ: במוסד שאין בו אגודת סטודנטים האישור יתקבל בפיקוח אישי של מנהל האגף".
יהודה שוורץ: לפני כשבועיים הוצאנו חוזר לכל המכללות ושם נאמר בצורה הפשוטה ביותר וברורה מהם התשלומים המחייבים ומהם התשלומים הנלווים, מהם הסעיפים שאפשר לגבות בתשלומים נלווים וכיצד על המכללה לאשר את התשלומים הללו בחתימת נציג אגודת הסטודנטים.
יהודה שוורץ: יש כאן טופס שנלווה לחוזר הזה בו כתוב במפורש כשהמוסד בא לאשר את התקציב שלו במשרד החינוך, כדי לקבל אישור להקצבות שוטפות במהלך השנה, עליו להגיש טופס חתום על ידי נציג אגודת הסטודנטים שמסכימה לכל התשלומים הנלווים.
יהודה שוורץ: אני לא רוצה להרגיז את חברינו מאגודות הסטודנטים, בדיונים השונים שקיימנו אז היו כל מיני רעיונות, אנשים אמרו אולי ניתן לגבות תשלומים נלווים עבור השימוש בשירותים, אולי גם על האוויר שהסטודנט נושם בקמפוס ועוד כאלה דברים, מס עננים וכדומה.
יהודה שוורץ: חשוב להגיד כאן שהכוונה היא לנהל דיאלוג חיובי, ידידותי, הסטודנטים הם לא האויבים של המכללות ובוודאי המכללה אינה איזה גורם מאיים על הסטודנטים.
יהודה שוורץ: בסך הכול צריך ליצור יחסי גומלין תקינים, הסטודנטים יודעים את זה.
יהודה שוורץ: חברינו איציק שמול יודע את זה היטב ומה הכתובת של האגף שלנו, הוא קיבל גם העתק של החוזר הזה.
יהודה שוורץ: אנחנו חושבים שכל המוסדות להשכלה גבוהה יכולים להתלכד סביב השיטה הזאת.
יהודה שוורץ: אני לא אומר שבכל המקומות צריך לעשות בדיוק את אותו דבר.
יהודה שוורץ: אני יכול להגיש לוועדה את החוזר הזה.
יהודה שוורץ: בחוזר כתוב מהם רכיבי הגביה המיוחדת - - -
מוחמד ברכה: קיבלתם משוב מהמוסדות, מהמכללות?
יהודה שוורץ: כן, קיבלנו.
יהודה שוורץ: אני יכול להציג כאן בפני הוועדה גם דוגמה של טפסים שכבר קיבלנו מהמכללות שעליהם חתום נציג אגודת הסטודנטים.
יהודה שוורץ: במקרה אני מחזיק טופס של מכללת אחווה שנציג אגודת הסטודנטים חתום עליו.
יהודה שוורץ: כך אנחנו מבקשים מכל המכללות לעשות.
יהודה שוורץ: אני רוצה למסור כאן הודעה מפורשת בשם משרד החינוך, האגף להכשרת עובדי הוראה, נציגי הסטודנטים מוזמנים לפנות אלינו בכל מקרה בו הם מרגישים שנעשה להם עוול, כשהדיאלוג עולה על שרטון אנחנו נהיה שותפים לו.
יהודה שוורץ: זה לא רצוי כי רצוי שהדיאלוג יהיה דיאלוג חיובי בין הנהלת המכללה לבין נציגי הסטודנטים.
יהודה שוורץ: אדוני חברי מבית ברל, אתה מכיר את הכתובת שלנו ואתה גם אמור היית לקבל את החוזר הזה, אתה אמור בהחלט לעמוד על כך שמכללת בית ברל תעמוד על הפרטים.
יהודה שוורץ: יש ניואנסים ואני מבקש להיות רגישים לניואנסים הללו ולא להגזים, אבל בסך הכול בגדול אני חושב שצריך להגיע כאן להבנה.
יהודה שוורץ: אכן השירותים שהסטודנטים יכולים לקבל היום מהמכללות הם שירותים שעולים הרבה כסף, אלו שירותים שמשרתים את האינטרסים האקדמיים ולא תמיד המכללה יכולה לעמוד בתשלומים האלה.
יהודה שוורץ: לכן צריך לנהל על זה משא ומתן עם הסטודנטים.
יהודה שוורץ: נכון הוא שהשאלה הקשה הדיפרנסציה בין הסטודנטים שלא מעוניינים.
יהודה שוורץ: כאן באמת יש שאלה ורצוי להגיע להסכמה שאכן כל הסטודנטים יהינו מהשירותים הללו ולא להתחיל לתת שירותים לעשירים ושירותים לעניים.
יהודה שוורץ: גם על זה צריך להגיע להסכמה.
יהודה שוורץ: אדוני היושב ראש, אני מסכם, אני חושב שצריך לנקוט בקו שבו יש הגדרות ברורות מהם התשלומים הנלווים וצריך להגיע עליהם להסכמה עם אגודת הסטודנטים, כך אנחנו מנחים את המכללות לחינוך.
מוחמד ברכה: אני חושב שאולי אנחנו צריכים לחזור לנקודת התחלה אחרת.
מוחמד ברכה: כשגובים שכר לימוד צריך להגדיר מהו לימוד, מה זה כולל והאם זה כולל אבטחה, ספרייה, האם לימוד הוא רק העניין הפרונטאלי - - -
קריאה: זה מוגדר במסמכים.
מוחמד ברכה: ההרגשה שלי היא לא הרגשה חדשה ולא הרגשה שנוגעת רק להשכלה הגבוהה, זה מסלול עוקף שכר לימוד אחיד, מייצרים כאן אפילו מנגנוני הפרטה, אומנם מינוריים, אנחנו רואים את זה בכל מערכת החינוך הפורמאלית בכל מה שקשור לתשלומי הורים - דבר שאנחנו מקדשים לו זמן רב ומשקיעים בו הרבה מאמצעים.
מוחמד ברכה: אני פונה למועצה להשכלה גבוהה וגם למשרד החינוך, יכול להיות שצריך להגדיר מחדש שגובים פעם אחת על עניין אחד שנקרא שכר לימוד ולהחיל בתוכו את התשלומים הנלווים.
מוחמד ברכה: אני מודע לכך שיש הבדלים בין המוסדות להשכלה הגבוהה לגבי דרישות האבטחה ודברים אחרים.
מוחמד ברכה: לדעתי הגיע הזמן להפסיק את השוק הפרוץ הזה ולשלב את הכול בתשלום שכר הלימוד ושהאוניברסיטה חייבת לספק דרך התשלום הזה את כל הצרכים שנוגעים ללימוד כולל דברים שהם לא בתחום הוראה פרונטאלית – סטודנט מול מרצה.
מוחמד ברכה: יכול להיות שעל זה יתקיים דיון אחר.
מוחמד ברכה: בבקשה עדנה קירמאיר ממכללת אחווה.
עדנה קירמאיר: כנציגה של מכללה שמתנהלת מזה כשנתיים בשקיפות מלאה מול סטודנטים ובהסכמה מלאה של גביית אגרות מול אגודת הסטודנטים, נציג אגודת הסטודנטים שלנו יושב כאן לידי ויכול להעיד על כך.
עדנה קירמאיר: אני מרגישה ממש בנוח להגיד שאנחנו לא רואים את עצמנו כמתנגדים או כאויבים של הסטודנטים אלא ביחד אנחנו גוף אחד.
עדנה קירמאיר: כל מה שאנחנו רוצים זה לעשות את המיטב כדי שהסטודנט יצא מתחומי המוסד כשהוא מסיים עם מקסימום ידע שהוא יכול לרכוש.
עדנה קירמאיר: קל מאוד להגיד שלא נגבה אגרות, אבל בסך הכל תקציב המוסד הוא משחק סכום אפס, זה הכסף שיש ואיתו אנחנו צריכים לעשות את המרב.
עדנה קירמאיר: ברגע שמורידים ומקצצים, בשנים האחרונות אנחנו מקצצים גם באגרות וגם התקציבים שאנחנו מקבלים מהממשלה יורדים לא באחוזים בודדים אלא בעשרות אחוזים.
עדנה קירמאיר: בסופו של דבר זה מזכיר את סיפור הסוס והקש, אי אפשר לתת שירותים אקדמיים בלי כסף.
עדנה קירמאיר: השירותים האקדמיים שאנחנו נדרשים לתת גדלים ומטייבים משנה לשנה בין אם זה מאגרי מידע, ספרים הכול עולה כסף.