GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורנה שמחון: מבחינת היערכות פתיחת שנת הלימודים: אנחנו פתחנו אותה ב-4 פעימות במחוז.
אורנה שמחון: היו לנו 4 חדרי מצב.
אורנה שמחון: ב-1 בספטמבר במגזר היהודי, 3 בספטמבר ביום שבת.
אורנה שמחון: יסלחו לי הדתיים פה אבל ביום שבת הפעלנו חדר מצב למגזר הערבי ופתחנו חלק גדול ממוסדות החינוך.
אורנה שמחון: ב-4 לספטמבר, יום א', פעימה שלישית.
אורנה שמחון: בתי הספר שעובדים ביום ראשון ולמעשה ב-5 לספטמבר, המוכר שאינו רשמי מבחינת הנוצרים, פתחנו את בתי הספר.
אורנה שמחון: מבחינת שיבושים: ראשית, אני רוצה לברך את ראשי הרשויות במגזר הערבי ואת מנהלי מוסדות החינוך.
אורנה שמחון: אני חושבת שלא היתה כשנה הזאת.
אורנה שמחון: כמעט 0 תקלות במגזר הלא-יהודי.
ג'מאל זחאלקה: טורען...
אורנה שמחון: תכף.
אורנה שמחון: כמעט 0 תקלות ולכן אמרתי "כמעט".
אורנה שמחון: זה הודות לעבודה מאסיבית של המטה של המשרד ושל ראשי הרשויות המקומיות כדי להכין את שנת הלימודים.
אורנה שמחון: היו לנו שיבושים קלים כמו למשל בטורען סביב סוגיה של מנהל בית ספר או טענות סביב התערבות הרשות בשיבוצי מורים.
אורנה שמחון: אני טיפלתי בסוגיה הזאת ובית הספר חזר למסלול - -
ג'מאל זחאלקה: רשות ממונה, יש לציין.
אורנה שמחון: נכון, רשות ממונה.
אורנה שמחון: אנחנו נטפל בנושא הזה ותהיה ישיבה מסודרת אצלי כדי לפתור את כל הטענות אבל הלימודים שבו למסלולם.
אורנה שמחון: יש לנו בעיה קלה בשיבלי, שהורים מסרבים לשלוח את הילדים לבית הספר בגלל אנטנה של סלקום.
אורנה שמחון: ביצענו בדיקה על ידי המשרד להגנת הסביבה ואין סכנת קרינה.
אורנה שמחון: ההורים לא התרצו.
אורנה שמחון: אני, אישית, דיברתי עם שר התקשורת וביום חמישי אני מקווה שהאנטנה הזאת תוסר והתלמידים ישובו.
אורנה שמחון: יש לנו שיבוש קל בירכא סביב אלימות של תלמיד נגד מנהל בית ספר ולכן היום התלמידים לא לומדים.
אורנה שמחון: תהיה פעילות חינוכית סביב הנושא של אלימות ואני מצרה על הענין הזה.
אורנה שמחון: מעבר לזה, השנה נפתחה כראוי.
אורנה שמחון: אנחנו פתחנו השנה 34 גנים רשמיים בעקבות החלטת השר להרחיב את הצו לגילאי 3,4 במגזר הערבי, ביפיע, איכסל, שפרעם, ריינה, טורען ודבוריה, ולמעשה הצלחנו לפתוח עוד 34 גנים רשמיים.
אורנה שמחון: יש לנו בתכנון עוד.
אורנה שמחון: יחד עם מינהל הפיתוח עשינו תכנית מאסיבית לבנות גני ילדים באולם ישובים כדי שהתלמידים יוכלו לעבור מהמוכר שאינו רשמי לרשמי ולתת פתרון לסוגיה הזאת.
אורנה שמחון: פתחנו 7 מוסדות חינוך, חצי מהם מהמגזר הערבי.
אורנה שמחון: בעיבלין פתחנו בית ספר יסודי חדש, בנצרת, חטיבת ביניים חדשה.
אורנה שמחון: בתמרה פתחנו חטיבת ביניים חדשה ופתחנו בית ספר למחוננים בנצרת, וזו באמת גאווה רבה לכולנו.
אורנה שמחון: אולי אדבר במשפט אחד על הנושא של החינוך המיוחד.
אורנה שמחון: הבנתי שהנושא עלה גם בוועדת המעקב.
אורנה שמחון: על פי החלטת משרד החינוך ומנכ"ל משרד החינוך יועברו משאבים, ועברו כבר משאבים למחוזות לפתיחת בתי ספר או כיתות לחינוך מיוחד שהם בעלי מורכבויות גבוהות או מורכבות יותר קלה שזה נקרא מקור 025.
אורנה שמחון: אני רוצה לומר שמתוך המכסה שאני קיבלתי, סך הכל אחרי התוספות חצי מכיתות לחינוך מיוחד נפתחו במגזר הערבי, בהתאם לפרופורציה של האוכלוסייה.
אורנה שמחון: יש לנו עדין בעיות מקומיות קלות כאלה ואחרות - -
מוחמד ברכה: - -
אורנה שמחון: לפרופורציה של הגודל באוכלוסייה ולגבי הצרכים, בחלק מהישובים במגזר הערבי, שיש לנו שם ריכוז של נישואים מעורבים ובעיות קשות בחינוך המיוחד גם פתחנו בתי ספר לחינוך מיוחד, עדין אנחנו לא יכולים להדביק את כל הצרכים אבל כל כיתה שמתפנה כי היא לא נפתחת מסיבות כאלה ואחרות, אנחנו מעבירים אותה למגזר הערבי בכוונת מכוון, כדי להדביק ולהשלים את כל הפערים.
אורנה שמחון: דבר נוסף שאני רוצה לציין אותו בגאווה רבה זה שבמחוז הצפון, כידוע לחברי הכנסת, החלנו תכנית של הוראת הערבית בבתי הספר במגזר היהודי וקלטנו לצורך הענין הזה 61 מורים מהמגזר הערבי, ועמדנו על כך שהם יהיו מהמגזר הערבי.
אורנה שמחון: מי שקרא באינטרנט, השבוע פרסמה מורה במגזר הערבי באיזו התרגשות היא פתחה את שנת הלימודים במגזר היהודי ואיך התלמידים קיבלו אותה בבית הספר.
אורנה שמחון: אני חושבת שהמפעל הזה הוא מאוד חשוב והמנכ"ל והשר עודדו אותו ותקצבנו אותו, ואנחנו שמחים מאוד על הענין הזה.
אורנה שמחון: לגבי הסוגיה של עודף מורים במגזר הערבי: כפי שעבדאללה חטיב ציין, יד לנו הרבה מאוד בקשות.
אורנה שמחון: למחוז הגיעו כ-5000 בקשות, רק למחוז הצפון, בקשות שחלקן 5000 בקשות.
אורנה שמחון: אני מדברת על בקשות עבודה, בקשות להגדלת משרה, בקשות העברה מהדרום והעברות יזומות, בסך הכל כ-5000.
אורנה שמחון: אנחנו משתדלים מאוד לתת תעדוף בניקוד למורים שעוברים מהדרום והם מורים טובים ועומדים בציונים הנדרשים כדי להתמודד עם תופעה מאוד קשה של מורים שצריכים להעתיק את מקום מגוריהם ולפעמים לעשות פירוד משפחות כדי לחפש פרנסה.
אורנה שמחון: אנחנו משתדלים מאוד לתת לזה עדיפות.
אורנה שמחון: אני רוצה לומר שהמסלול החדש של שיבוץ המורים ושינוי שיטת הניקוד ותעדוף מורים מצטיינים מוכיח את עצמו, ואנחנו מקבלים מורים מצוינים למגזר הערבי על פי בקשת שר החינוך.
אורנה שמחון: באחת הישיבות שלנו במחוז ביקש שר החינוך ועוד לא הספקתי לדבר על זה עם מיכל בלר, לבצע מחקר האם המורים המצטיינים שמשובצים על פי שיטת השיבוץ הם אכן מורים טובים במערכת כי לא בהכרח זה נכון, וזאת השאלה שחבר הכנסת שאל קודם ואנחנו נקפיד לעשות מחקר בענין הזה, כדי לראות שיש הלימה.
אורנה שמחון: עוד סוגיה אחת שאני רוצה להעלות בנושא של "עוז לתמורה", הרפורמה בעל-יסודי ולגבי אופק חדש.
אורנה שמחון: אולי נפתח באופק חדש – למעשה, כל בתי הספר במחוז כולל המגזר הערבי בתוכם כמובן, מבחינתי זה מחוז אחד, כולם ללא יוצא מן הכלל באופק חדש.
אורנה שמחון: הכנסנו השנה עוד כ-1000 גנים לאופק חדש, למעלה ממחציתם מהמגזר הלא-יהודי.
אורנה שמחון: לגבי "עוז לתמורה", כרגע יש לנו בתי ספר שלמעלה מ-75% מהמורים שלהם ביקשו להצטרף ל"עוז לתמורה" ולשמחתי, אני רואה במגזר הערבי ברכה משום שהרבה מאוד בתי ספר במגזר הערבי מבקשים להצטרף ואנחנו נכניס אותם בשמחה רבה.
אורנה שמחון: עוד מילה אחת אני רוצה לומר לסיום: ההשקעה במגזר הערבי, על פי החלטת שר החינוך ומנכ"ל משרד החינוך, בישיבות שאנחנו לא מנהלים אותן רק בוועדות הכנסת אלא בישיבות השוטפות במשרד, גם השר וגם המנכ"ל מבינים את הצורך המשמעותי לצמצם את הפערים במגזר הלא-יהודי, ואנחנו עושים את זה בהרבה מאוד אהבה, בהרבה מאוד אמונה ובהרבה מאוד כסף.
אורנה שמחון: אני מאוד גאה לפחות במחוז שלי ואגב, כל הדרוזים למעט דליה ועוספייה נמצאים אצלי ואני מייצגת אותם בגאווה גדולה.
אורנה שמחון: 60% ממכסת הלומדים שלי במגזר הערבי ואני רוצה לומר שההשקעה הזאת נושאת פירות.
אורנה שמחון: עדין יש פערים ויש הרבה לעבוד אבל ההשקעה הזאת נושאת פירות.
אורנה שמחון: אני יכולה לציין בגאווה שבמחוז הצפון יש שיפור ניכר במגזר הערבי במצטבר בין תשס"ח ל-תשס"ט באחוזי הבגרות.
אורנה שמחון: יש לנו עליה של כמעט 6% במגזר הערבי.
אורנה שמחון: במגזר הדרוזי, שאיננו פה, יש עליה של 9.5% - -
ג'מאל זחאלקה: בין מתי למתי?
אורנה שמחון: בין תשס"ח לתש"ע, ואני רוצה לומר שבמצטבר, במחוז צפון השיפור הוא 5.2%, וזה יותר משיעור העלייה בארץ, והשר דיבר על זה גם במליאת הכנסת.
אורנה שמחון: לכן, ההשקעה היא הכרחית ואנחנו עושים את זה באמונה ובאהבה, ויש תמורה בעד האגרה כי יש גם תוצאות.
אלכס מילר: אנחנו נתחיל עם חברי הכנסת.
מסעוד גנאים: תחילה אני מברך את כל האורחים ומברך בעיקר את המורים ואת התלמידים לפתיחת שנת הלימודים החדשה.
מסעוד גנאים: נתחיל בטוב: אמת, יש עליה.
מסעוד גנאים: יש יותר שעות לימוד.
מסעוד גנאים: יש הרבה דברים, נכון, ואני מברך את משרד החינוך הזה ומברך אותו גם על ההישגים בקשר לבגרות.
מסעוד גנאים: אכן, יש עליה אבל הפער נשאר, הוא לא צומצם.
מסעוד גנאים: עדין לא מספיק.
מסעוד גנאים: אבל הברכה העיקרית שלי, על הדרך - -
אלכס מילר: הפער בשביל לצמצם.
אלכס מילר: תראה, הרי גם המגזר היהודי עולה.
אלכס מילר: אז אם שניהם עולים זה בסדר.
אלכס מילר: אז או שצריך להוריד את המגזר היהודי ככה - -
מסעוד גנאים: אנחנו רוצים להוריד אף אחד, אנחנו רוצים לעלות.
אלכס מילר: רבותי, אם יש עליה – העליה היא מבורכת.
מסעוד גנאים: אבל היא לא מספיקה.
מסעוד גנאים: אני גם רוצה לעודד את משרד החינוך על הכיוון הנכון - -
מוחמד ברכה: מי מבקש להוריד?
מוחמד ברכה: זו בדיחה לא מצחיקה.
אלכס מילר: כשאלה רוצה לצמצם פער של שני המגזרים - -
מסעוד גנאים: אנחנו רוצים לחזק את החינוך הערבי.
מסעוד גנאים: יש מה שקרוי האפליה המצטברת - -
אחמד טיבי: העדפה מתקנת היא מנגנון לצמצום פער כאשר שני הצדדים עולים.
מסעוד גנאים: אני רוצה להעיר הערה אחרונה בקשר לכיוון: כיוון חיזוק מעמדו של המורה, לפי דעתי, הוא הצעד הנכון לחיזוק כל מערכת החינוך בישראל וגם מערכת החינוך הערבית.
מסעוד גנאים: אבל זה תלוי בהרבה דברים.
מסעוד גנאים: למשל, בקשר ל"עוז לתמורה": אני חושב ששיש עכשיו הזדמנות למשרד החינוך להכניס כוחות חדשים, להכניס צעירים, אנרגיות חדשות, מוטיבציה חדשה.
מסעוד גנאים: אני מסתובב בבתי הספר.
מסעוד גנאים: הוותיקים חוששים מהרפורמה, מ"עוז לתמורה" ומאחרים.
מסעוד גנאים: זו הזדמנות לעודד אנשים לצאת לפנסיה.
מסעוד גנאים: מי שבמערכת 38 שנים, ויש כאלה שעדין במערכת, שיזרז אותם לפנסיה מוקדמת עם תנאים מכובדים.
מסעוד גנאים: הנקודה הראשונה שלי היא בקשר לאבטחת בתי ספר.
מסעוד גנאים: יש צעדים שנעשו ואני מברך על זה אבל התכנית של 4 שנים היא ארוכה מאוד וצריך לצמצם אותה ולקצר אותה.
מסעוד גנאים: גברת שמחון דיברה על המקרה בירכא של תקיפת המנהל.
מסעוד גנאים: אנחנו יודעים על מקרי אלימות בכל יום בין תלמידים, בין מורים ובין הורים, וזו אפליה זועקת לשמים שעד עכשיו אין אבטחה בבתי הספר הערבים.
מסעוד גנאים: אני מברך על הצעדים שנעשו אבל אני מבקש לזרז את זה.
מסעוד גנאים: לא 4 שנים.
מסעוד גנאים: מחכים ל-4 שנים.
מסעוד גנאים: בקשר לתכנית הלימוד, התייחסת בקשר לערבית ופה אני צריך להעיר הערה: אנחנו לא צריכים למקד את הענין רק בענין של ההישגים.
מסעוד גנאים: מערכת החינוך צריכה אוברול.
מסעוד גנאים: כאשר אתה מחדש את תכנית הלימודים, אתה גם גורם להישגים.
מסעוד גנאים: לכן, בקשר לתכנית הלימודים בערבית, אני מבקש שאכן זה יוסר תוך 6 חודשים.
מסעוד גנאים: בקשר למקצוע דת האיסלם.
מסעוד גנאים: אני העליתי את זה ובאותה הזדמנות אני מעלה את הנצרות, בקשר למפקח.
מסעוד גנאים: אי אפשר שעד היום אין מפקח למקצוע דת האיסלם.
מסעוד גנאים: אני מכיר את הבן אדם, הוא פועל כמפקח אבל בפועל הוא לא, אז הגיע הזמן למנות מפקח למקצוע הזה, שהוא חשוב מאוד בעיני כולם.
מסעוד גנאים: בהזדמנות הזאת שאלו אותי ברדיו גם למפקח לדת הנצרות ואמרתי להם: בטח שכן.
מסעוד גנאים: הנקודה בקשר לחינוך הבלתי פורמאלי, ואני פה כראש שדולת המתנ"סים והחינוך הבלתי פורמאלי.
מסעוד גנאים: אני רוצה שמשרד החינוך אכן יחזק ויגביר את שעות החינוך הבלתי פורמאליות.
מסעוד גנאים: נכון, דרך חוק הנוער החדש, התאמת מחלקות קידום נוער, יש הסדרה לחינוך הבלתי פורמאלי אבל לפי דעתי זה לא מספיק.
מסעוד גנאים: זה חשוב מאוד.
מסעוד גנאים: יש הרבה דברים אבל אני מנסה לסיים.
מסעוד גנאים: בקשר לנושא שהעלינו, שאני מקווה שיעלו גם בקשר לחינוך חינם טרום חובה באשכולות 3 ו-4.
מסעוד גנאים: היתה פה ישיבה לפני כחצי שנה ודיברו על הכנסת ישובים.
מסעוד גנאים: אני קורא מהנתונים שרק תומכים בהם רק 20% אבל בבית שמש למשל, 80% או 90%.
מסעוד גנאים: אני חושב שצריך להכניס את כל הישובים האלה לחינוך חינם לגני ילדים 3 ו-4.
אלכס מילר: רבותי, אנשי משרד החינוך, אתם רושמים מה שנאמר כאן ויהיה צורך לענות?
מוחמד ברכה: אדוני, כמובן שיש נושאים רבים שיש מקום להתעכב עליהם בכל מה שקשור לחוליים של מערכת החינוך הערבית אבל אני אתמקד בכמה.
מוחמד ברכה: ראשית, אני רוצה לברך את ציבור המורים והתלמידים וההורים על פתיחת שנת הלימודים.
מוחמד ברכה: אני רוצה לציין כדבר חיובי במיוחד, במה ששמענו מאנשי משרד החינוך, את הענין של המגמה של 4 יחידות בשפה הערבית וגם ההחלטה של המועצה להשכלה גבוהה.
מוחמד ברכה: זה נושא שאנחנו דורשים אותו במשך שנים רבות ואני חושב שטוב שזה הולך להיות מיושם.
מוחמד ברכה: יש לי ביקורת עליך, אדוני היושב ראש.
מוחמד ברכה: אי אפשר לקבוע ישיבה של ההכנה לשנת הלימודים ב-31 באוגוסט, לא רק כי היה חג של המוסלמים, ה"איד אל-פיטר".
מוחמד ברכה: אי אפשר שלא לתת לוועדת החינוך של הכנסת את הבמה כדי לעקוב באמת ולא ישיבה לפרוטוקול.
מוחמד ברכה: לבוא ולומר שאנשי משרד החינוך לא יכלו והתיאום היחיד היה ב-31 באוגוסט, אני חושב שצריך להבהיר לאנשי משרד החינוך ולשר החינוך שלהופיע בפני הכנסת זה לא הופעה בשעות הפנאי.
מוחמד ברכה: זה חלק בלתי נפרד מהתפקיד שלו ומהתפקיד של משרד החינוך לבוא לוועדת החינוך בכנסת ולתת זמן סביר על מנת שישמעו את ההערות של חברי הכנסת בכל מה שנוגע לפתיחת שנת הלימודים בכל המגזרים, ויהיה מספיק זמן על מנת על מנת להספיק אולי לכבות את התבערות או לתקן דברים דחופים.
מוחמד ברכה: אני מבקש שתרשום את ההערה הזאת לפניך.
מוחמד ברכה: אני יודע שבשנת הלימודים הבאה לא תהיה יושב ראש ועדת החינוך, אם אני לא טועה.
אלכס מילר: חבר הכנסת ברכה, אני רואה שאתה החלטת - -
מוחמד ברכה: יש רוטציה, לא?
מוחמד ברכה: תקן אותי אם אני טועה.
אלכס מילר: יש רוטציה ואני לא מדבר כרגע על מי יהיה יושב ראש ומי לא.
אלכס מילר: כזכור לי, נתחיל מכך שוועדת החינוך תמיד קיימה את הישיבות של פתיחת שנת הלימודים וההכנות בתאריכים שצמודים ל-1 לספטמבר.
אלכס מילר: אדוני פנה לוועדת החינוך מאוחר עם הענין של הבקשה של דחייה.
מוחמד ברכה: אחרי שפרסמת.
מוחמד ברכה: איך אני אפנה לפני שאתה מפרסם?
יהודית גידלי: הרבה הרבה אחרי.
אלכס מילר: פנית הרבה אחרי.
אלכס מילר: אדוני, אנחנו שקלנו את בקשתך ונקבע דיון להיום על כל נושא המגזר הלא-יהודי.
אלכס מילר: אנחנו קיבלנו פניות לוועדת החינוך מהגורמים שכן מתעסקים בעניינים ובסוגיות של פתיחת שנת הלימודים פיסית או פדגוגית והעבירו אלינו פניות שונות.
אלכס מילר: העברנו את זה למשרד החינוך בשביל שיהיה זמן לטפל.
אלכס מילר: כל או רוב אותם דברים טופלו ובגלל זה אנחנו עושים ישיבה בתאריכים כאלה, שלמשרד החינוך תהיה אפשרות לפתוח את שנת הלימודים בצורה מסודרת, עם כל אותם תיקונים שצריך לעשות.
אלכס מילר: אם לאדוני היה רצון להעביר לוועדת החינוך נושאים שמבחינתו בוערים לטיפול, הוא היה מעביר לנו אותם.
מוחמד ברכה: העברתי.
אלכס מילר: אני מאמין שאת כל אותם דברים העברנו לטיפול משרד החינוך.
אלכס מילר: יש סוגיות שניתן לטפל בהן בזמן קצר ויש סוגיות שנדרשות לטיפול בטווח ארוך אבל צריך גם לקחת דברים בפרופורציה, אדוני.
אלכס מילר: אני חושב שכל אותן הבקשות שאדוני מעביר עולות על סדר היום של הוועדה ואני לא חושב שהביקורת במקום.
מוחמד ברכה: אני מבקש להבא, גם אם תהיה אתה יושב ראש הוועדה או מישהו אחר, לרשום לפניכם שעדיף לתת אורכה סבירה של זמן על מנת שוועדת החינוך לא רק תשמע בטקס פרוטוקולי על פתיחת שנת הלימודים אלא גם תוכל להעיר הערות שיילקחו בחשבון.
מוחמד ברכה: אני אכן מברך על קיום הישיבה הזאת לענייני החינוך הערבי - -
אלכס מילר: מזה היית צריך להתחיל.
מוחמד ברכה: אתה רוצה שאני אדגדג אותך בהתחלה.
מוחמד ברכה: ...
מוחמד ברכה: מר צרפתי, אני מציע הצעה כזאת, ברשותך: הבינוי לצורך כיסוי הגידול הטבעי בכל מערכת החינוך בארץ זה דבר ידוע שצריך לשים אותו בקטגוריה נפרדת ולא לעשות תכנית חומש שהיא גם כוללת את הענין של הגידול הטבעי וגם את הענין של כיסוי החוסר.
מוחמד ברכה: הגידול הטבעי הוא גידול טבעי בכל האוכלוסיות.
מוחמד ברכה: לכן, מה שנדרש הוא תכנית חומש או תכנית עשור, אם אתה רוצה, כדי לסגור את החוסר, את ה-6117.
מוחמד ברכה: להכריז ולהגיד לי שאתם בונים 2700 כיתות בשנה זה מצוין אבל זה רק 500 מעל הגידול הטבעי.
מוחמד ברכה: לכן, אני מציע שבשעה שאתם יושבים היום או בימים האלה כדי לבנות את תכנית החומש הבאה, לנתק את שני הדברים זה מזה.
מוחמד ברכה: הגידול הטבעי צריך בנפרד, ואז אנחנו נדע תוך איזה פרק זמן אנחנו - -
זבולון אורלב: הוא נתן לך את הנתון הזה שבתכנית החומש הוספו 500 כיתות מעבר לגידול הטבעי.
מוחמד ברכה: תכנית החומש לא צריכה לכלול את הגידול הטבעי.
מוחמד ברכה: הגידול הטבעי צריך להיות מובנה בתוך גוף התקציב, כחלק מתקציב הבינוי הכללי.
מוחמד ברכה: זה גידול טבעי לא רק של ערבים אלא גם של יהודים ושל כל מגזרי האוכלוסייה.
מוחמד ברכה: לכן, תכנית חומש נדרשת כדי לתקן משהו שהוא חריג.
מוחמד ברכה: מה חריג?
מוחמד ברכה: שיש מחסור של 6000 כיתות.
מוחמד ברכה: לבנות תכנית תוך איזה פרק זמן אנחנו מסיימים את התופעה הזאת של מחסור בכיתות לימוד ולא להגיד שזה 2700 אז יוצא 100 כיתות בכל שנה כדי לכסות על החסר.
מוחמד ברכה: 6000 חלקי 100 זה 60.
מוחמד ברכה: 100 כיתות זה 60 שנה ואני לא יודע אם זה דבר סביר.
מוחמד ברכה: לכן, אני מציע שתיקחו את זה בחשבון.
מוחמד ברכה: דבר שני שאני מציע בענין התכנית הפדגוגית: יש תקציב שהוא קרוב למיליארד שקלים לתכניות הפדגוגיות.
מוחמד ברכה: מתוך זה יש 20 מיליון לחינוך הערבי.
מוחמד ברכה: זה דבר שהוא בלתי סביר לחלוטין על פי שום קנה מידה.
מוחמד ברכה: דווקא במקום שיש מחסור, דווקא במערכת החינוך שסובלת מחוליים מצטברים בגלל מדיניות של אפליה, ואין לי מילה אחרת, 20 מיליון מתוך מיליארד למערכת החינוך הכי דפוקה בארץ?
מוחמד ברכה: זה דבר שהוא פשוט לעג לרש.
מוחמד ברכה: זה זלזול בכל ערך - -
זבולון אורלב: מאיפה לקחת את הנתונים האלה?
מוחמד ברכה: אני אעביר לך.
זבולון אורלב: תעביר לי.
זבולון אורלב: אתה יודע שאני מכבד את הדברים שלך, באמת.
זבולון אורלב: אני באתי כאן לעזור ואתה יודע שאני עוזר בדברים האלה אבל זה נתונים מופרכים.
זבולון אורלב: אין כזה דבר שיש מיליארד תכניות חינוכיות ולמגזר הערבי 2%.
מוחמד ברכה: אני אצביע לך על הסעיפים.
זבולון אורלב: אתה אומר פה דבר חמור מאוד.
מוחמד ברכה: אני מקבל את העצה של חבר הכנסת אורלב ואני מציע שנשב על התכנית הפדגוגית בנפרד.
מוחמד ברכה: זה דבר שהוא בלתי הגיוני לחלוטין.
אלכס מילר: אפשר להזמין מחקר מסודר - -
מוחמד ברכה: נכון, גם אפשר.
מוחמד ברכה: דבר נוסף, אדוני היושב ראש, הוא הנושא של הפער בשעות הלימוד בין המגזר היהודי למגזר הערבי, שזה יוצא בסך הכל 80 אלף שעות.
מוחמד ברכה: התלמיד הערבי לומד בממוצע 1.61 והתלמיד היהודי 1.77 ואז זה יוצא כ-80 אלף שעות לימוד.
זבולון אורלב: מאיפה הנתונים האלה?
זבולון אורלב: חבר הכנסת ברכה, אתה אדם רציני, אתה חבר כנסת רציני.
זבולון אורלב: כוותיק בוועדת החינוך, מאיפה הנתונים האלה?
מוחמד ברכה: ממשרד החינוך.
מוחמד ברכה: על פי איך שאני מנתח את התקציב של משרד החינוך ועל פי ההודעות של ועדת המעקב לענייני החינוך הערבי, ועל פי הדוחות שהועמדו בפני משרד החינוך, כולל בישיבה האחרונה בין שר החינוך לבין ועדת ראשי הרשויות שדובר עליה.
מוחמד ברכה: הדברים האלה נאמרו שם ולא הופרחו ולא היתה שום אינפורמציה אחרת.
מוחמד ברכה: אני לא בא לכאן כדי להפריח מספרים.
זבולון אורלב: אני רק שאלתי מאיפה.
מוחמד ברכה: אני רק אמרתי מאיפה.
מוחמד ברכה: עכשיו, אם משווים את שעות הלימוד בין שתי המערכות, מערכת הלימוד היהודית והערבית, זה בעצם עושה צדק מבחינה פדגוגית אבל זה גם יכול לגרום לקליטת עוד 4000 מורים מה-12 שדובר עליהם, שהם מחכים בתור.
מוחמד ברכה: הנקודה הנוספת, ואני חושב שזה ענין של החלטה של הממשלה, כ-95% מכל הישובים הערבים נמצאים באשכולות הנמוכים של הסולם הסוציו-אקונומי.
מוחמד ברכה: יש לקבוע אזורי עדיפות לענייני חינוך על פי המדד הזה.
מוחמד ברכה: לא יתכן שרק 45 ישובים נמצאים בסיווג של המפה הפריפריאלית של התכנית הממשלתית של עדיפות לאומית לפריפריה.
מוחמד ברכה: זה לא יכול להיות שזה פחות מ-50%.
מוחמד ברכה: אלה דברים שלא צריך להשקיע הרבה אינטליגנציה והרבה מאמץ על מנת לראות שפה מקור החולי.
מוחמד ברכה: לכן, אני חושב שיש להתייחס לדברים.
מוחמד ברכה: הדבר האחרון, ואמרתי אותו במהלך הדברים הקודמים: אני חושב שהנגב צריך לזכות להתייחסות מיוחדת, והסיפור של ישוב מוכר ולא מוכר לא צריך לעמוד ולא צריך לחבל באפשרות של כל תלמיד לקבל את זכויותיו, גם על ספסל הלימודים וגם במערכת החינוך.
ג'מאל זחאלקה: תודה כבוד היושב ראש.
ג'מאל זחאלקה: ברשותך, אני רוצה להעלות כמה שאלות מקרו כי אני חושב שהחינוך הערבי זקוק לטלטלה גדולה מאוד ולא לרפורמה וטלאי על טלאי פה ושם.
ג'מאל זחאלקה: אני לא מזלזל בשום דבר אבל אם אנחנו רוצים, צריך לעשות רפורמה והיו דברים ונעשו דברים בעולם.
ג'מאל זחאלקה: צריך לראות וללמוד ממהלכים גדולים שנעשו.
ג'מאל זחאלקה: בגלל חבר הכנסת אורלב, אני רוצה להזכיר שבארץ היתה פעם בעיה קשה של מחסור בכיתות לימוד ובא שר חינוך ואמר: אני לוקח את הבעיה.
ג'מאל זחאלקה: תפס את השור בקרניו ותוך 3,4 שנים חיסל את הבעיה לגמרי, וזה היה השר זבולון המר, דווקא מהמפד"ל - -
ג'מאל זחאלקה: דווקא הוא.
ג'מאל זחאלקה: וכל השרים של העבודה והשמאל וכל המפלגות לא עשו רבע ממה שהוא עשה.
ג'מאל זחאלקה: אז כשרוצים ומחליטים אפשר לעשות.
זבולון אורלב: אני מציע שתחזיר אותנו למשרד.
מוחמד ברכה: מה צריך בשביל זה, זבולון?
זבולון אורלב: שתצביע ב'.
מוחמד ברכה: בינך לבין גדעון סער?
זבולון אורלב: אתה לא מעדיף אותי?
מוחמד ברכה: את מי אתה מעדיף?
זבולון אורלב: אותי.
זבולון אורלב: בוודאי, איזו שאלה?
ג'מאל זחאלקה: אני מציע, ברצינות, ללכת, וחבר הכנסת אורלב, אתה היית מנכ"ל ואתה יודע איך פותרים את הבעיה הזאת.
ג'מאל זחאלקה: צריך ללמוד מהעבר ולפתור את הבעיה הזאת אחת ולתמיד.
ג'מאל זחאלקה: לא יכול להיות שיהיה מחסור בכיתות לימוד.
ג'מאל זחאלקה: נקודה שנייה – היות ואני מאמין אבל זה לא ענין של אמונה אלא ענין של מחקרים וידע, שהמורים הם 60% מההצלחה בלימודים, בא נגיד ככה, וללמוד ממורה טוב תחת עץ רענן יותר טוב מללמוד ממורה גרוע בבית ספר הכי מתקדם בעולם.
ג'מאל זחאלקה: לכן, במצב הנוכחי, אם אנחנו קוראים את התמונה של המורים בישובים הערבים, אנחנו רואים מצב שבו יש אלפי מורים שרוצים לעזוב את המערכת.
ג'מאל זחאלקה: יש אלפי מורים עם רצון ועם מרץ שהוכשרו בהכשרה מתאימה, מודרנית, שרוצים להיכנס ולתרום.
ג'מאל זחאלקה: המהלך הזה, צריך לעשות אותו אם רוצים לעשות את הטלטלה הגדולה, להוציא 5000 מורים ולהכניס 5000 מורים למערכת, אז זה יעשה את השינוי הרצוי.
ג'מאל זחאלקה: ככה, בזליפה, זה לא יעשה את השינוי.
ג'מאל זחאלקה: דורות רבים יסבלו מזה.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שמבחינה תקציבית הענין הזה לא גדול.
ג'מאל זחאלקה: ההישגים מהדבר הזה יהיו גדולים מאוד.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו יודעים וגם מנהלי המחוזות יודעים, כולם מכירים את הבעיה.
ג'מאל זחאלקה: כולם יודעים שיש מצב מורים שלא תורמים והם אומרים: אנחנו רוצים ללכת.
ג'מאל זחאלקה: הם מתחילים לעשות בעיות, לעבוד בצורה לא טובה, בכוונה, בכדי שיזרקו אותם מהמערכת.
ג'מאל זחאלקה: חברת הכנסת תירוש אמרה באחת הישיבות של ועדת החינוך בעבר, שהיא היתה צריכה להשחיר פני מורים כדי שיצאו לפנסיה מוקדמת.
ג'מאל זחאלקה: צריך לקרוא את התמונה.
ג'מאל זחאלקה: לא שיש מחסור של מורים.
ג'מאל זחאלקה: בסקטור היהודי קשה לעשות דבר כזה אבל בסקטור הערבי זה אפשרי.
ג'מאל זחאלקה: אני מסתכל על הנוער הזה, על האנשים הצעירים שקיבלו הכשרה מצוינת, שעברו את כל המבחנים ואז להביא המספר הגדול של המורים המצוינים, הכי טובים, ולהוציא את המורים שאומרים שהם שחוקים.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאת המהלך הזה צריך לעשות וזה יביא את השינוי, אחרת כל שנה נטפל בבעיה הזאת.
ג'מאל זחאלקה: הבעיה השלישית של המקרו זו הבעיה שאני מתריע עלי מספר שנים.
ג'מאל זחאלקה: אני אומר, ומשרד החינוך התעורר מאוחר מאוד אבל אני כבר 3 שנים מדבר על הבעיה של הבנים.
ג'מאל זחאלקה: ההישגים של הבנים בישובים הערבים ובכלל בארץ, הם חוזרים אחורה והבנות מתקדמות.
ג'מאל זחאלקה: הפער הולך וגדל.
ג'מאל זחאלקה: הגיע הזמן שיהיה שוויון לבנים.
ג'מאל זחאלקה: זה כל כך חשוב - -
אלכס מילר: חבר הכנסת זחאלקה, אתה לא צריך לענות.
ג'מאל זחאלקה: אני העליתי את הבעיה הזאת ומשרד החינוך אמר: אנחנו נחקור.
ג'מאל זחאלקה: לא נעשה מחקר, לא הוצעו הצעות ויש הצעות.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שזה תמרור אדום כי זה אחד המקורות של העבריינות.
ג'מאל זחאלקה: אם אנחנו שומעים כל יום על רצח ועל שוד ועל סמים, זה אותם 70% שלא מקבלים בגרות.
ג'מאל זחאלקה: מתוך האלפים האלה, המאפיות, ויש היום מאפיות, יכולים לקחת עשרות או מאות ולעשות בלגאן בכל הארץ.
ג'מאל זחאלקה: יש היום תנאי קבלה למאפיה, אי אפשר להתקבל ככה.
ג'מאל זחאלקה: יש כל כך הרבה מועמדים כי אתה יודע, בארץ אי אפשר לעשות כלום בלי בגרות.
ג'מאל זחאלקה: זה בנים בעיקר ולא בנות שהולכים לדבר הזה.
ג'מאל זחאלקה: לכן, יש פה תמרור אדום וצריך לטפל בבעיה הזאת, צריך לעשות מחקר.
ג'מאל זחאלקה: אני קורא למשרד החינוך וליושב ראש לאמץ את ההצעה שלי, שמשרד החינוך ימלא אחר הבטחתו לעשות מחקר בנושא.
ג'מאל זחאלקה: זה תמרור אדום ענק.
ג'מאל זחאלקה: בעיה שלישית של מקרו שאני רוצה להעלות: אני קורא לבטל את המגזרים בתוך המגזר הערבי.
ג'מאל זחאלקה: צריך לעשות מנגנון אחד לחינוך הערבי, לא דרוזי ולא בדואי אלא מנגנון אחד.
ג'מאל זחאלקה: צריך לתת לו מעמד אוטונומי בדיוק או לפחות כמו החינוך הממלכתי-דתי.
ג'מאל זחאלקה: לתת לו את הכלים כדי שהוא יוכל באמת לפעול בצורה, איך אומרים?
ג'מאל זחאלקה: אני לא אומר שתהיה לו עצמאות כמו בחינוך העצמאי של החרדים אבל לפחות שיהיה לו מעמד כמו החינוך הממלכתי ושמר עבדאללה חטיב, שהוא יעמוד פה, יהיו לו קצת שיניים.
ג'מאל זחאלקה: לא שיני חלב אלא שיניים אמיתיות וכוח וסמכויות.
ג'מאל זחאלקה: לכן, אני חושב שגם בענין הזה צריך לטפל.
ג'מאל זחאלקה: אני מסתפק בשאלות האלה ואני חושב שהבעיות, שהן בסביבה החינוכית של הפסיכולוגים, שיש מחסור אדיר בפסיכולוגים וביועצים.
ג'מאל זחאלקה: יש לנו בעיות קשות בישוב הערבי בענין של הבטיחות בבית הספר.
ג'מאל זחאלקה: יש בתי ספר שאי אפשר ללמוד בהם.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שמשרד החינוך צריך לקחת החלטה שלא ילך ילד לבית ספר כשהוא מפחד, מלא פחד מהאנשים שעומדים ליד בית הספר ורוצים להרביץ לו או לקחת ממנו דמי חסות.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאסור לטאטא את הבעיות מתחת לשטיח ומשרד החינוך צריך לטפל בכל הבעיות.
אלכס מילר: חבר הכנסת טיבי, בבקשה.
אחמד טיבי: אני דווקא רוצה למען הפרוטוקול, אני מצטרף למילות הברכה של מסעוד גנאים.
אחמד טיבי: אני רוצה להתחיל דווקא במצב מערכת החינוך בנגב, בעיקר בכפרים הלא-מוכרים.
אחמד טיבי: הסבל שם הוא נורא.
אחמד טיבי: מי שיבקר שם, נגיד משלחת מהאו"ם שמגיעה לבקר בבתי ספר בכפרים הלא-מוכרים תחשוב שהיא מבקרת בקונגו ברזוויל ולא במדינת ישראל, שהיא חברה ב-OECD.
אחמד טיבי: המצב שם נמשך שנים רבות והפער גם בתשתיות, בשירותים, גם במצב מערכת החינוך הוא פער של לפחות שלושה עשורים בין הישוב עומר או באר שבע, מרכז העיר, לבין הכפרים הלא-מוכרים.
אחמד טיבי: לא הכל שם קשור במערכת החינוך כי יש שם תשתיות ומשרדים אחרים, אחריות של הממשלה כולה אבל גם מערכת החינוך שם היא מערכת מקרטעת שנמצאת במצב של רגרסיה יחסית או פיגור בהשוואה לישובים אחרים, אפילו בהשוואה לישובים ערבים ולא רק בהשוואה לישובים יהודים מתקדמים.
אחמד טיבי: אני מתנצל שבאתי באיחור ולא שמעתי על מספר מחסור חדרי הלימוד, כמה חדרי לימוד חסרים ואם הנתון הזה נזרק כאן או ניתן על ידי משרד החינוך.
אחמד טיבי: אשמח לשמוע נתון רשמי כי מדי פעם נזרקים מספרים שונים מה המחסור של מספר חדרי הלימוד בשנה זאת, בפתיחת שנת הלימודים בכל מערכת החינוך הערבית.
אחמד טיבי: דוקטור שמחון הזכירה את הנושא של 14 אלף מורים מובטלים.
אחמד טיבי: זה אחד הנושאים הכאובים ביותר כי משרד החינוך, לא בכדי, הוא המשרד שיש לו את הממשק והקשר הגדול ביותר של החברה הערבית עם המערכת הרשמית, עם ממשלת ישראל, עם המדינה ולכן, הענין הוא רב והתלונות קשות.
אחמד טיבי: המאמץ שמתבקש להיות מושקע שם הוא הגדול ביותר ולכן, 14 אלף מורים ומורות מובטלים הוא מספר בומבסטי אמיתי.
אחמד טיבי: נשאלת השאלה מה צריך לעשות כדי לפתור את הבעיה הזאת?
אחמד טיבי: לכן, הצענו אז, בזמנו, מלבד הצורך להמציא תקציבים כדי לקלוט אלפי מורים, לקלוט אותם בבתי ספר יהודיים, שם אומרים שהם משוועים לקליטת מורים.
אחמד טיבי: בבתי ספר יהודים לא רק ללמד ערבית למרות שאפשר ללמד ערבית אבל אפשר ללמד גם מתמטיקה, ביולוגיה.
אחמד טיבי: ערבים יכולים ללמד את המקצועות האלה בכישרון רב וחלק עושים את זה כבר בהצלחה.
אחמד טיבי: למה הכיוון הזה לא נבדק או לא ממומש על ידי משרד החינוך?
אחמד טיבי: הנושא מצריך תשובה.
אחמד טיבי: הוצעה גם אפשרות נוספת, לעשות הסבה מקצועית למי שמסכימים מהמורים האלה.