GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עינת וילף: הוא גם כתב על הנושא הזה כמה דברים, והוא התייחס גם לנושא הזה שהעלה פה חבר הכנסת ניסים זאב, שבעצם איש לא טוען שהטקסט של ה-'יזכור' הממלכתי הוא טקסט דתי, או שמדובר בתפילה.
עינת וילף: מדובר כאן בעצם בהספד ממלכתי, שעושה שימוש באלמנטים מן המסורת, אבל הוא לא תפילה.
עינת וילף: ולכן אני חושבת שבכך, וגם אתה עצמך אמרת, שמרגע שברור שמדובר בהספד ולא תפילה – הנוסח 'יזכור עם ישראל' הוא הנוסח הראוי והמקובל, כי זו לא תפילה, ויש תפילות שמשולבות בטכס.
עינת וילף: ולכן אני חושבת שהבסיס צריך להיות הגדרה ראשונית שמדובר כאן בטקסט ממלכתי, בהספד, לא בתפילה, ומכאן ואילך אני חושבת שזה יקל על הפתרון, כי מרגע שמוסכם על כולם שזו לא תפילה אלא טקסט ממלכתי והספד, הנוסח הראוי הוא אכן 'יזכור עם ישראל'.
עינת וילף: ויש תפילות אחרות שמשולבות בטכסים.
עינת וילף: ואני קוראת גם ליושב ראש הוועדה, אולי אם הוא רואה לנכון, גם לבקש מוועדת השרים לענייני סמלים וטכסים, לפחות להתייחס לנושא הזה, כי הוא רשמית בתחום אחריותם.
אילן גילאון: אני גם מבקש להצטרף לדברים של חברת הכנסת וילף.
אלכס מילר: בגלל שבאמת עלו כאן סוגיות שונות ולא רק העניין של הנוסח, אני פונה לצה"ל ולאותה הוועדה.
אלכס מילר: קודם כל הפנייה הראשונה היא לשלב גם את המשפחות השכולות וגם את יד לבנים, ואת כל מי שבעצם לוקח חלק באותם המנגנונים שאתם קובעים במסגרת הדיונים על הסוגיות הקשורות לשכול.
אלכס מילר: דבר שני, אני מבקש שהדיון יהיה רחב, כי שמענו כאן גם את הצעתו של חבר הכנסת אורלב בנושא של הוספת מילים להמנון.
אלכס מילר: ביקשנו גם לבדוק את הסוגיה של אם זה שילוב גם של אלוקים יחד עם עם ישראל בצורה כזו או אחרת.
אלכס מילר: התייחסה כאן הגברת לעניין של הדרוזים.
אלכס מילר: אני כן חושב שהדיון חייב להיות רחב, וכל אחד צריך להביע את עמדתו ואם אתם כבר עושים איזה שהוא שינוי, שזה יהיה שינוי מהותי.
אלכס מילר: כמו שיש לכם תחנה, עשיתם תחנת עצירה עכשיו ב-2011, עשיתם את השינויים, עשיתם התאמה למציאות החדשה, מפה אתם ממשיכים הלאה עם הדברים שהם כמובן בקונסנסוס.
אלכס מילר: אני כמובן מעלה גם את הסוגיה הזאת לוועדת שרים לסמלים וטכסים שברשותה עומד שר התיירות סטס מסז'ניקוב, לבחון גם את הסוגיה הזו מבחינת הטכסים הממלכתיים אזרחיים.
אלכס מילר: וכמובן שברגע שאתם עושים, תעשו את זה כבר ביחד, ביחד אולי עם הנציג של השר לנושא הזה, ואז ברגע שאתם מקבלים החלטה – ההחלטה תהיה בקונסנסוס ואז באמת לא נשמע מכל מיני הדלפות כאלו ואחרות שיש איזה שהוא ויכוח, כי אני לא חושב שבאמת אנחנו מאוחדים בכל העניין הזה כעם, ובאמת לא חסרים לנו כאן ויכוחים.
אלכס מילר: תאמינו לי שזה באמת לא הדבר לויכוח.
אלכס מילר: וכך אנחנו מסיימים.
אלכס מילר: אני מברך את כל חברי הכנסת שבאמת באו ותרמו מזמנם לעניין זה, וכמובן לכל מי שלוקח חלק בפעילות החשובה הזאת.
אלכס מילר: תודה רבה לכם, הישיבה הזאת נעולה.
אלכס מילר: אני מבין שיש לנו מצגת.
אלכס מילר: האם יש כאן גופים המתעסקים עם זה בשטח?
שר-שלום ג'רבי: כן, יש כאן נציגי האגודה להתנדבות, שזו האגודה הכי גדולה, גם בקרב המגזר הערבי.
שר-שלום ג'רבי: עמותת שוויון בדרך.
שר-שלום ג'רבי: זו עמותה ערבית.
אלכס מילר: אנחנו נתחיל איתך, ונמשיך הלאה.
שר-שלום ג'רבי: אני אתחיל עם דברים כלליים על השירות האזרחי.
שר-שלום ג'רבי: מה זה השירות האזרחי הלאומי?
שר-שלום ג'רבי: השירות מיועד לכל מי שקיבל פטור מצה"ל או לא נקרא להתגייס, מכל הקבוצות ומכל המגזרים.
שר-שלום ג'רבי: השירות מיועד לגיל 18 ועד 24, כאשר בגיל 24 הם מסיימים את השירות הלאומי.
שר-שלום ג'רבי: השירות נמשך על פני תקופה של שנה אחת לפחות.
שר-שלום ג'רבי: כרבע מהמתנדבים ממשיכים לשנה אחת נוספת.
שר-שלום ג'רבי: השירות נעשה בהתנדבות, והוא מתבצע אצל מפעיל.
שר-שלום ג'רבי: השירות מתבצע במשרדי הממשלה בתחומים רבים.
שר-שלום ג'רבי: בנוסף, השירות מתבצע גם במסגרת עמותות אזרחיות רבות.
שר-שלום ג'רבי: לאחר תום השירות, זכאים המתנדבים, מכל המגזרים, להטבות מהקרן להכוונת חיילים משוחררים, כמו חיילים עורפיים לכל דבר.
שר-שלום ג'רבי: מספר המתנדבים הכולל בשירות האזרחי-לאומי, גם מהמגזר החרדי, גם מהמגזר הערבי, גם נוער בסיכון, גם בעלי צרכים מיוחדים, הוא 14,235.
שר-שלום ג'רבי: התפלגות המתנדבים בשירות האזרחי-לאומי: בשירות לאומי כללי ישנם 10,902 מתנדבים.
שר-שלום ג'רבי: כלומר 77%.
שר-שלום ג'רבי: במגזר החרדי אנחנו עומדים על 1,781 מתנדבים, ובמגזר הערבי אנחנו עומדים על 1,552 מתנדבים.
אלכס מילר: האם העלייה היא בכל המגזרים?
שר-שלום ג'רבי: כן.
שר-שלום ג'רבי: העלייה היא בכל המגזרים, גם בשירות הלאומי הכללי, גם במגזר הערבי וגם במגזר החרדי.
שר-שלום ג'רבי: במגזר החרדי רואים את זה בצורה משמעותית.
שר-שלום ג'רבי: אם לפני שנה עמדנו על 1,100, היום אנחנו עומדים על 1,781.
שר-שלום ג'רבי: סך כל הבנים בשירות הלאומי, חוץ מהמגזר החרדי, הוא 767.
שר-שלום ג'רבי: הגענו למגזר הערבי.
שר-שלום ג'רבי: מספר המתנדבים מהמגזר הערבי הוא 1,552 מתנדבים.
שר-שלום ג'רבי: ישנם חסמים לשירות במגזר הערבי.
שר-שלום ג'רבי: היה חסם גדול מאוד בקשר עם משרד הביטחון.
שר-שלום ג'רבי: בסוף השירות המתנדבים קיבלו מכתב ממשרד הביטחון, וזה דבר שהפריע מאוד למגזר.
שר-שלום ג'רבי: עם כניסתי לתפקיד, אני הוריתי מייד שהמכתבים האלה, שבהם מצוינים בסך הכל ההטבות של המתנדבים, ייצאו מהמנהלת.
שר-שלום ג'רבי: כעת כל המכתבים יוצאים מהמנהלת ולא ממשרד הביטחון, כך שאין שום קשר למשרד הביטחון בנושא של השירות האזרחי-לאומי.
שר-שלום ג'רבי: ישנה התנגדות של ההנהגה הערבית.
שר-שלום ג'רבי: ועדת המעקב של ערביי ישראל הביעה התנגדות נחרצת לשירות האזרחי-לאומי.
שר-שלום ג'רבי: ישנה גם בעיה של תחבורה ציבורית במגזר הערבי.
שר-שלום ג'רבי: תדירות התחבורה הציבורית אינה מספקת במגזר הערבי, וזה דבר המקשה על ניידות המתנדבים.
שר-שלום ג'רבי: בנוסף, ישנם תפקידים במשרדים הממשלתיים הדורשים סיווג ביטחוני, וזה גם מקשה.
שר-שלום ג'רבי: שליטה בשפה העברית – זו דרישה הכרחית במשרדים הממשלתיים.
שר-שלום ג'רבי: עכשיו אנחנו בונים פרויקט חדש במגזר הערבי, כך שכל מתנדב ומתנדבת מהמגזר הערבי – ויושבת כאן רותם ממשרד האוצר, והיא יודעת שזה בעזרתם הרבה – יוכל להשתתף בקורסי עברית, כדי שיהיה להם קל יותר גם להשתלב אחרי זה במעגל התעסוקה.
שר-שלום ג'רבי: פיזור גיאוגרפי של הכפרים והיישובים הערביים - לא בכל מקום אנחנו יכולים להכניס מתנדבים.
שר-שלום ג'רבי: ההתפלגות בין תחומי ההתנדבות במגזר הערבי – כפי שאתם רואים 59% מכלל המתנדבים זה בחינוך.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו מדברים על 914 מתנדבים.
שר-שלום ג'רבי: אגב, זה הביקוש הגדול בקרב המתנדבים.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו צריכים לזכור, שרוב המתנדבים הן בנות.
שר-שלום ג'רבי: יש להן עניין גדול לשרת דווקא בבתי ספר ובגנים.
שר-שלום ג'רבי: הן רואות בכך מסלול שיכול לקדם אותן.
שר-שלום ג'רבי: התחומים הבאים הם בריאות ומשפט.
שר-שלום ג'רבי: בהמשך אני אתייחס לפילוח.
שר-שלום ג'רבי: נתוני המתנדבים בקהילה ומחוץ לקהילה – אנחנו צריכים לזכור, שהמתנדבים בשירות האזרחי מהמגזר הערבי משרתים לרוב בתוך המגזר הערבי.
שר-שלום ג'רבי: 75% משרתים בתוך המגזר הערבי.
שר-שלום ג'רבי: הם לא הולכים ומשרתים בירושלים או בתל אביב, אלא רק בכפרים שלהם ובמועצות שלהם.
שר-שלום ג'רבי: 25% מתנדבים מחוץ לקהילה: בתי חולים, בתי משפט ומד"א, משטרה וביטוח לאומי, וגם שם הם נותנים שירות, בין היתר, גם למגזר הערבי.
שר-שלום ג'רבי: לפני שבועיים הייתי בסיור בבית החולים רמב"ם, ונתקלתי במתנדבת נהדרת מהמגזר הערבי.
שר-שלום ג'רבי: כאשר בא קשיש מהמגזר הערבי, שלא ידע לדבר עברית, היא הדריכה אותו.
שר-שלום ג'רבי: צריכים להבין, שהמטרה של השירות האזרחי-לאומי במגזר הערבי היא לטובת הציבור ולטובת הקהילה במגזר הערבי.
שר-שלום ג'רבי: כפי שאמרתי, מתוך 1,552 מתנדבים 90% הן בנות ו-10% הם בנים.
שר-שלום ג'רבי: משך ההתנדבות – 85% מתנדבים שנה אחת.
שר-שלום ג'רבי: 15% מתנדבים גם שנה שנייה.
שר-שלום ג'רבי: פילוח לחינוך פורמאלי ובלתי פורמאלי - 914 מתנדבים בחינוך.
שר-שלום ג'רבי: הדרישה הגדולה היא לשרת בחינוך.
שר-שלום ג'רבי: סך הכל 662 מתנדבים בתוך בתי הספר והגנים.
שר-שלום ג'רבי: 176 תקנים הם לטובת צמצום פער דיגיטאלי.
שר-שלום ג'רבי: 77 תקנים זה למען בטיחות בדרכים.
שר-שלום ג'רבי: במגזר הערבי מספר תאונות הדרכים הוא פי שניים מהאחוז שלהם.
שר-שלום ג'רבי: המתנדבים הם מקנים הרגלי למידה בכל הנושא של מניעת תאונות דרכים.
שר-שלום ג'רבי: התחום השני, המבוקש מאוד במגזר, הוא תחום הבריאות.
שר-שלום ג'רבי: מדובר על 353 תקנים.
שר-שלום ג'רבי: 38% משרתים בבתי חולים, 48% משרתים בקופות חולים ביישובים שלהם, 27% משרתים במד"א ו-22% מתנדבים בבריאות הציבור: טיפות חלב והסברה על בריאות ביישובים, בכפרים ובמועצות.
שר-שלום ג'רבי: משרד לביטחון פנים – 74% משרתים בפרויקט "עיר ללא אלימות", שאנחנו מתעתדים להגדיל אותו בצורה משמעותית.
שר-שלום ג'רבי: זו הסברה ועזרה.
שר-שלום ג'רבי: זה פרויקט שבחודשים האחרונים עלה למודעות הציבור.
שר-שלום ג'רבי: זה פרויקט מצוין.
שר-שלום ג'רבי: בקרב בתי הספר ובקרב הגנים - עוזרים לילדים באופן פרטני.
שר-שלום ג'רבי: 21% מתנדבים במשטרה, ובסך הכל 6 מתנדבים ,5%, מתנדבים בשב"ס.
שר-שלום ג'רבי: המתנדבים במגזר הערבי, כמו במגזר היהודי וכמו במגזר החרדי, הם מתנדבים מצוינים, שרוצים לבוא, לתת ולתרום מזמנם לטובת הציבור שלהם ביישובים שלהם.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו מאוד מעודדים אותם.
שר-שלום ג'רבי: למרות הקשיים שהם נוחלים – ויושבים כאן גם אנשי חינוך מהמגזר – אנחנו מתמודדים עם זה, ואנחנו מקווים שבספטמבר התקנים יגדלו.
שר-שלום ג'רבי: יש ביקוש גדול מאוד.
שר-שלום ג'רבי: אני מקווה מאוד, שכך נוכל לעזור לחברה במגזר הערבי ביתר עוז, ביתר שאת.
אלכס מילר: בישיבה הקודמת בה דיברנו על נקודות לטובת העניין של התעסוקה, ציינת שהיום אין בעיה מבחינת התקנים וכי הבעיה היא אחרת.
אלכס מילר: השאלה היא, האם אנחנו נמצאים עדיין באותו מצב, שמי שבא ברוך הבא.
אלכס מילר: הבעיה היא, שחלק גדול מאוד פשוט לא רוצה להגיע.
שר-שלום ג'רבי: אדוני היו"ר, אני אומר באחריות: לא יהיו בחור או בחורה מהמגזר הערבי שירצו לשרת שירות אזרחי-לאומי ולא יהיה להם תקן.
שר-שלום ג'רבי: יש לנו היצע גדול מאוד.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו נעמוד בכל ביקוש ובכל דרישה מהמגזר הערבי.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו פותחים פרויקטים חדשים מאוד מעניינים על פי הביקוש של המתנדבים עצמם ועל פי הביקוש של ההנהגה ביישובים מסוימים בהם יש לנו שיתוף פעולה.
שר-שלום ג'רבי: לא יהיה מצב שמישהו ירצה להתנדב במסגרת שירות אזרחי-לאומי, והוא לא יתנדב.
אלכס מילר: האם יש לכם מנגנון מעקב אחרי כל אלה שסיימו את המסגרת של ההתנדבות, האם הם נקלטו במערכת ההשכלה הגבוהה וכו'?
שר-שלום ג'רבי: זו שאלה מצוינת.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו עובדים עכשיו על עבודה ביחד עם בני פפרמן ממשרד התמ"ת, כדי לבדוק כמה מאלה שסיימו עד עכשיו השתלבו במעגל התעסוקה, כמה מהם הלכו לאקדמיה וכמה נשארו בבית.
שר-שלום ג'רבי: אני מסייר לפחות פעם ב-10 ימים במגזר הערבי, ואני יכול לומר מהפגישות שלי עם אלה שמתנדבים, שרובם רוצים ללכת לאקדמיה, רוצים להשתלב.
שר-שלום ג'רבי: מדובר בבנים ובבנות איכותיים מהמגזר הערבי.
שר-שלום ג'רבי: אלה חבר'ה מצוינים, שמחנכים אותם לבוא, להתנדב ולתרום לחברה שלהם.
אלכס מילר: אני רוצה לשמוע את נציגי העמותות שמפעילים.
אלעד שמיר: אני מנהל המערך הערבי באגודה להתנדבות.
אלעד שמיר: היום יש כ-400 מתנדבים, כאשר לקראת שנה הבאה תהיה עלייה לכיוון ה-500.
אלעד שמיר: כמו שמנהל המנהלת אמר, המתנדבים עובדים בכל התחומים.
אלעד שמיר: אנחנו רואים עלייה בהיענות.
אלעד שמיר: ישנם חסמים בעבודה היומיומית, ומאוד היינו רוצים שמשרד החינוך וועדת החינוך יקלו עלינו.
אלעד שמיר: אמרנו ש-60% מתנדבים במשרד החינוך.
אלעד שמיר: חוזר מנכ"ל לא מעגן את הפעילות של השירות הלאומי, לא של המתנדבים ולא של העמותות בבתי הספר.
אלעד שמיר: עיגון של הנושא הזה בחוזר מנכ"ל יכול להגן על המנהלים שרוצים להפעיל את הפרויקט, וגם להגן על המתנדבים עצמם שנמצאים במערכת החינוך.
אלכס מילר: מה זאת אומרת להגן?
אלעד שמיר: למשל, מול התנגדות של הרשות מקומית, של ועד הורים או של מפלגה כזו או אחרת.
אלעד שמיר: כך מי שרוצה להפעיל את זה יהיה מוגן.
אלעד שמיר: כלומר, לפי חוזר מנכ"ל הוא יכול לאפשר את זה.
אלכס מילר: איך אתה רואה את ההגנה?
אלכס מילר: הגנה מפני תקיפה פיזית?
אלכס מילר: מפני מה?
אלעד שמיר: מפני התנגדות כללית לשלוח את הילדים שם, לשתף פעולה עם הפעילות שהמתנדבים מפעילים ביישובים עם כל בני הנוער.
אלעד שמיר: למנהלי בתי הספר יש כוח אדיר כמנהיגות מקומית היכולה לפתח את הנושא הזה.
אלעד שמיר: חוזר מנכ"ל יכול לעגן את הפעילות הזו כחלק מהפעילות השוטפת.
אלכס מילר: האם יש עוד מי שרוצה להוסיף?
אלי ומפהיימר: לפני כ-5 שנים כאשר הגיעו המתנדבים הערבים במספרים בודדים, זיהינו שיש רצון גדול של מתנדבים לעסוק בתחומי החינוך.
אלי ומפהיימר: ככל שיהיו יותר תקנים בתחומים של חינוך ורווחה בתוך המגזר הערבי בקהילה, אנחנו נוכל יותר ליצור מודעות חיובית לשירות הלאומי, למרות ההתנגדות הקיימת היום.
אלי ומפהיימר: מנהל בית ספר שעובד איתנו בתחום אמר, שככל שמגיעים אליו יותר מתנדבים או מתנדבות ועושים שם טוב בקהילה, זה יוצר פחות התנגדות בנושא הזה.
אלכס מילר: יש לנו נציגים מעמותות "עמינדב" ו"שלומית".
יאיר אלון: ב"עמינדב" משרתות כמה עשרות בנות.
יאיר אלון: אנחנו בעיקר נמצאים במגזר הדרוזי.
יאיר אלון: ישנה התנגדות, אבל הזמן עושה את שלו, ולאט-לאט חודרים יותר ויותר.
יאיר אלון: אנחנו רואים בזה חשיבות מאוד גדולה.
יאיר אלון: יש לנו גם קבוצות בודדות של ערבים, אבל שם אנחנו נמצאים במינון קצת יותר נמוך.
אלכס מילר: נמצא איתנו מנהל בית ספר.
אלכס מילר: האם תוכל לספר מה קורה אצלך?
עלי זחאלקה: אני רוצה לברך על הפגישה הזאת, על הישיבה של הוועדה.
עלי זחאלקה: לדעתי, זה נושא מאוד חשוב בהתהוות של המרקם של הצעירים במגזר הערבי בכלל, וביישוב שלי בפרט.
עלי זחאלקה: מזה 5 שנים אני מוביל נושא של התנדבות – שירות קהילתי-אזרחי בוואדי ערה.
עלי זחאלקה: אני עובד מול האגודה להתנדבות ועם החברים כאן.
אלכס מילר: בשבוע הבא אנחנו מקיימים אצלך סיור של הוועדה.
עלי זחאלקה: אנחנו נשמח לארח אתכם.
עלי זחאלקה: אני הייתי רוצה להעלות שתי נקודות: האחת, היא פתיחת בתי ספר נוספים ומוסדות ציבור נוספים בפני המתנדבים.
עלי זחאלקה: כמו שהחברים הזכירו, את זה אפשר לעשות על ידי עיגון הדברים בחוזר מנכ"ל.
עלי זחאלקה: זה מאוד חשוב.
עלי זחאלקה: מנהל בית ספר שלא יפעל על פי הוראות חוזר מנכ"ל ולא יקלוט את המתנדבים, זה לא לטובת בית הספר וזה גם לא לטובתו.
עלי זחאלקה: הדבר השני, נושא שהוא לא פחות חשוב, זה הנושא של העדפת בוגרי השירות הלאומי במשרד החינוך או במשרדי הממשלה השונים.
עלי זחאלקה: כל הסיפור הזה של אי העדפתם פוגע בהם ובכל נושא ההתנדבות, למרות שזה מתקדם מבחינה חוקית.
עלי זחאלקה: קראנו וראינו בתקשורת.
אלכס מילר: יש הצעת חוק שמתקדמת איפשהו.
עלי זחאלקה: אני מקווה שזה יעבור, ושתהיה העדפה למי שתרם שנה-שנתיים אל מול מי שלא תרם.
עלי זחאלקה: אנחנו התחלנו את מסגרת הפעילות לפני 5 שנים עם 4 בנות שהתנדבו כסייעות למורות בכיתה א'.
עלי זחאלקה: בכל שנה המספר גדל, והיום הגענו ל-43 בנות.
עלי זחאלקה: החלוקה שלהן באזור וואדי ערה, היא מבאקה ועד אום אל פאחם: בתי ספר, קופות חולים, מתנ"סים, לשכות הרווחה.
עלי זחאלקה: הן מלוות ילדים של החינוך המיוחד, ילדים פגועים שמתקשים, אפילו בהסעות בשעות אחר הצהריים לכל מיני פעילויות חוץ.
עלי זחאלקה: יש עידוד של חלק ממנהלי מחלקות הרווחה, שמבקשים שנקצה עוד מתנדבים ומתנדבות לפעילות בנושאים שונים בתחום הרווחה.
עלי זחאלקה: מסגרת החינוך זאת המסגרת העיקרית היכולה לקלוט מתנדבים.
עלי זחאלקה: שם אנחנו עדיין מתקשים להתרחב.
עלי זחאלקה: בתי ספר בודדים באזור וואדי ערה הם אלה שקולטים את המתנדבים.
עלי זחאלקה: אנחנו עדיין מתקשים לשכנע מנהלים.
עלי זחאלקה: הכל נעשה על בסיס אישי.
עלי זחאלקה: אני משכנע מנהלים לקלוט מתנדבים ומתנדבות.
עלי זחאלקה: אני מקווה, שהוועדה תגרום לכך שיהיה חוזר מנכ"ל שיעגן את הדברים ויחייב אותנו מנהלי בתי הספר.
עלי זחאלקה: זה כוח עבודה שבא ומסייע לנו בתוך בית הספר לשיפור רמת הלימודים, ועוזר למורות ולמורים.
עלי זחאלקה: אני אומר את זה מתוך ניסיון.
עלי זחאלקה: אפשר לבדוק את זה בתוך בתי הספר בהם המורות של כיתות א' קיבלו מתנדבים.
עלי זחאלקה: המורה צריכה להתמודד מול 35-40 ילדים, וזה עוזר כאשר יש מתנדבת המסייעת בידה מול קבוצת ילדים מתקשים או ילדים שהם עם בעיות מיוחדות.
עלי זחאלקה: אנחנו משתדלים לתת לכל מורה בכיתה א' בת שירות המסייעת בידה.
עלי זחאלקה: הנושא מאוד חשוב, למרות שאנחנו בתחילת הדרך.
עלי זחאלקה: לדעתי, יש ליישם את זה.
עלי זחאלקה: אני מברך על כך, שאנשי האגודה מצליחים להשיג תקנים נוספים בתחומים נוספים.
עלי זחאלקה: אני מקווה, שנצליח לגייס מתנדבים, במיוחד בקרב הבחורים הצעירים שיצטרפו לפעילות בנושא הזה.
אלכס מילר: נציגי העמותה לשוויון חברתי, בבקשה.
רבאח ריזק: אני באתי לכאן לדבר על כמה דברים, אבל בעיקר על ההתנגדות הקיימת במגזר הערבי.
רבאח ריזק: כל הזמן מצהירים המתנגדים, שהם הצליחו להיכנס לבתי הספר הערביים – 58% נכנסו לבתי ספר הערבים - ולהטיח נגד השירות האזרחי-הלאומי.
רבאח ריזק: אני שואל למה?
רבאח ריזק: לדעתי, צריכה להיות הטחה מצד אחר.
רבאח ריזק: כלומר, צריך להיות פרסום של משרד החינוך.
רבאח ריזק: אני חושב, שלמשרד החינוך יש אחריות בהסברת הנושא כמו שצריך, במיוחד בתיכונים.
רבאח ריזק: זו מטלה מאוד חשובה.
רבאח ריזק: יש חוסר מאוד גדול, בעיקר בנושאים שלומדים בבתי ספר תיכוניים.
רבאח ריזק: צריכים לעשות סילבוס מסודר על השירות האזרחי-לאומי, להסביר את הנושא לעומק.
רבאח ריזק: מצד שני, אני הייתי ממליץ לשבת עם המתנגדים.
רבאח ריזק: מי אלה המתנגדים?
רבאח ריזק: ראשי המגזר הערבי.
אלכס מילר: הביאו לי גם קמפיין מאוד אכזרי כנגד השירות האזרחי.
אלכס מילר: ישנן תמונות מצערות, שמפיצים אותן במערכת החינוך במגזר הערבי.
אלכס מילר: איך אתם באמת מתמודדים עם הדברים האלה?
רבאח ריזק: זה מאוד קשה.
רבאח ריזק: אני אתן לגברת מרלין להעלות דוגמא.
אלכס מילר: איך הדברים האלה בכלל נכנסים?
אלכס מילר: אפשר להעביר את התמונות.
אלכס מילר: אלה ממש תמונות של הסתה.
אלכס מילר: איך זה נכנס לתוך המנגנון של מערכת החינוך הממלכתי?
שר-שלום ג'רבי: זה לא נכנס למערכת של בתי הספר.
שר-שלום ג'רבי: זה קמפיין של עמותה פרטית בשם "בלאדה".
אלכס מילר: איפה הם עשו את הפרסום?
שר-שלום ג'רבי: בעיתונות שלהם.
שר-שלום ג'רבי: הם הפיצו פרסום: "מי שרוצה לזכות בפרס של 700 דולר – שיעשה פרסום הכי טוב.
שר-שלום ג'רבי: 500 דולר פרס שני ו-300 דולר פרס שלישי".
שר-שלום ג'רבי: הם זכו כבר, וגם היה סרטון.
שר-שלום ג'רבי: אלה חלק מהדברים שיש במגזר, אבל זה לא נכנס לבתי הספר, עד כמה שאני יודע.
רבאח ריזק: אני רוצה שגברת מרלין תיתן דוגמא ותספר מה קרה כאשר היא נכנסה לכיתה י"ב כדי לתת הדרכה, הכשרה והסברה.
אלכס מילר: אני חושב שנפגשנו בישיבה לפני שנתיים-שלוש, והבאת אז דוגמאות מאוד בוטות.
אלכס מילר: האם הדברים השתנו בשנתיים-שלוש האחרונות?
אלכס מילר: האם את מרגישה שיש שינוי דרמטי בכל הנושא, או שעדיין את נמצאת תחת אותה אווירה שהיתה לפני שנתיים-שלוש?
מרלין ריזק: אני נרתמתי לשירות האזרחי מתוך אמונה, שזה מנוף קהילתי אדיר לבני העם שלי, וגשר של שלום בין שני העמים.
מרלין ריזק: אני גאה בזהות הערבית שלי.
מרלין ריזק: אני רוצה להגיד לחה"כ המכובד, מר זחאלקה, שבתור הנהגה פוליטית אתם צריכים לפתוח מחדש את התיק של השירות האזרחי, כי זה מנוף קהילתי אדיר.
מרלין ריזק: חשוב מאוד, שתסתכלו על זה בשקיפות, בבהירות, ותדונו מחדש בכל הנושא ובכל ההתנגדות הקיימת.
מרלין ריזק: לפי דעתי, ההתנגדות לא מצדיקה את עצמה.
מרלין ריזק: אני רואה בנות שאין להן מסגרות, אין להן לאן ללכת אחרי כיתה י"ב.
מרלין ריזק: במקום שהן יישבו בבית בלי תעסוקה ובלי שיהיו להן כלים ביד, הן ילכו למסגרת השירות.
מרלין ריזק: במהלך השנה הן רוכשות כלים.
מרלין ריזק: אם הן רוצות להמשיך באוניברסיטה, זה נותן להן הזדמנות מקצועית ללכת עד הסוף עם האמצעים שהן רכשו במסגרת העבודה שלהן בבתי ספר, בתי חולים וכו'.
מרלין ריזק: לדעתי, יש עבירות פוליטית בצד הזה.
מרלין ריזק: כפי שאני רואה, העם רוצה להתנדב.
מרלין ריזק: יחד עם זאת, העם מושפע מהראייה של ההנהגה הפוליטית, וזה מונע ממנו להתנדב.
מרלין ריזק: איכפת לו מה ההנהגה הפוליטית אומרת.
מרלין ריזק: בקשר לשאלה שלך, אדוני היו"ר, אם ההתנגדות גברה או ירדה – בכל מקום בו אנחנו יוזמים לפתוח את המסגרת הזו יש התנגדות עזה מאוד.
מרלין ריזק: אני מדברת בשם הרכזות והמתנדבים מהשטח.
מרלין ריזק: יש התקפות לא רק מילוליות אלא גם פיזיות.
מרלין ריזק: פגעו באוטו של המתנדבת שלנו.
מרלין ריזק: הבנות מפחדות, מאוימות.
מרלין ריזק: יש גם הסתה וחרם דתי מצד האימאמים והשייח', גם מהצד הנוצרי.
מרלין ריזק: למה?
מרלין ריזק: כי אף אחד לא הסביר להם מה זה שירות אזרחי.
מרלין ריזק: אף אחד לא הסביר על הכוונות הטובות הנובעות מהפרויקט הזה.
מרלין ריזק: לפי דעתי, יש צורך בהסברה.
מרלין ריזק: כל הזמן הם שמעו את הגרסה שהיא אנטי השירות האזרחי.
מרלין ריזק: הם אף פעם לא שמעו את הגרסה המעודדת את השירות.
מרלין ריזק: אני לא פוליטיקאית ולא רוצה להיות פוליטיקאית, אבל אם אנחנו רוצים להגיע לשלום, אנחנו חייבים לדבר על זה בשקיפות ובבהירות.
אלכס מילר: האם הגשתם תלונות למשטרה על המקרים שאת מדברת?
אלכס מילר: האם יש תוצאה?
זבולון אורלב: אם אדם מאוים ומגיש תלונה למשטרה, הוא יהיה עוד יותר מאוים.
זבולון אורלב: אסור לזרוק את הבעיה למתנדבות.
מרלין ריזק: לצערי, אני נאלצת להגיד שאין לי אמון במערכת המשטרה.
מרלין ריזק: אני פניתי כמה פעמים למשטרה, וכלום לא נעשה.
מרלין ריזק: עד היום המתנדבים ואני מאוימים, ואין מענה.
מרלין ריזק: אני הותקפתי על ידי תושבים בעין מאהל ובשפרעם.
מרלין ריזק: על הכל הגשתי תלונות.
מרלין ריזק: בנוסף, יש כל הזמן איומים, אבל אין לי אמון יותר במערכת המשטרה.
רבאח ריזק: הבאנו שתי מתנדבות.
רבאח ריזק: אולי כדאי לשמוע אותן.
עביר חסרמה: אני מתנדבת בשירות אזרחי במסגרת בית ספר יסודי בסכנין, בפרויקט צמצום פער דיגיטאלי, הדרכת מחשבים.
עביר חסרמה: אני רוצה לדבר על התנגדות משני צדדים.
עביר חסרמה: הצד הראשון - בעיר שלנו רוב האנשים מסתכלים על השירות כדבר הקשור לצבא, כהתחלה לשירות לאומי.
עביר חסרמה: מסתכלים עליי בעיניים ביקורתיות.
עביר חסרמה: ההתנגדות היתה דרך כתבות באינטרנט, דרך הודעות בדואר אלקטרוני וגם דרך תהלוכות בעיר.
עביר חסרמה: מבחינתי, זה לא משפיע.
עביר חסרמה: הצד החשוב, מבחינתי, הוא הצד המשפחתי.
עביר חסרמה: אני גרה בסביבה בה כל האנשים שייכים למפלגה פוליטית שמתנגדת לשירות.
עביר חסרמה: בהתחלה התקשו לקבל את הרעיון הזה שאחד מהם ילך לכיוון אחר ושונה לגמרי.
עביר חסרמה: ניסו לשכנע אותי לוותר על השירות, זרקו כמה מילים פה ושם והכניסו אותי לדילמה, האם אני בכיוון הנכון או לא.
עביר חסרמה: הייתי צריכה לשבת ולחשוב כמה פעמים, ולקבל את ההחלטה הכי מתאימה לי.
עביר חסרמה: בסופו של דבר, ידעתי שאני צריכה להמשיך עם מה שאני מאמינה.
עביר חסרמה: אני כבר בוגרת, ויש לי את היכולת לקבל את ההחלטה ולדעת מה נכון.
עביר חסרמה: החלטתי להמשיך בשירות.
עביר חסרמה: למרות החלטה זו, מאוד כואב לי שקרובים ואנשים אחרים יסתכלו עליי כבוגדת.
עביר חסרמה: זה מאוד מפריע לי.
אלכס מילר: האם סיימת את השירות?
עביר חסרמה: לא, אני עדיין מתנדבת.
אלכס מילר: מתי את מסיימת?
עביר חסרמה: לפני התחלת הלימודים באוניברסיטה.
אלכס מילר: איפה את הולכת ללמוד?
עביר חסרמה: באוניברסיטת חיפה, פיזיותרפיה.
עביר חסרמה: עשיתי ראיון, ועכשיו אני מחכה לתשובה.
אלכס מילר: חוץ מההיבט החברתי, מה תורם לך השירות הלאומי?
עביר חסרמה: מבחינה כספית.
עביר חסרמה: אני יודעת שהשנה הזו אני מתחילה את הלימודים באוניברסיטה.
עביר חסרמה: כולם יודעים שזה דורש המון כסף, והמצב הכלכלי שלי קשה.
עביר חסרמה: ציפיתי שהמענק והפיקדון שאני מקבלת אחרי שנת השירות יסגרו חלק משכר הלימודים, ויורידו את דאגת ההורים.
אלכס מילר: עכשיו יש חוק הנוגע לבוגרי שירות לאומי בפריפריה – אמנם לא באוניברסיטה בינתיים.
אלכס מילר: אנחנו עובדים על זה קשה מאוד – שיקבלו מלגה של שנת לימודים ללא תשלום במכללות.
זבולון אורלב: אם היא תלמד בעמק יזרעאל, היא תקבל.
אלכס מילר: עד כמה אתם מודעים לכך שהממשלה חוקקה את החוק הזה?
אלכס מילר: זה חשוב מבחינת האנשים שעושים את השיקול הכלכלי.
עביר חסרמה: גם הבחינה החברתית היתה חשובה מבחינתי.
עביר חסרמה: למדתי איך לתקשר עם אנשים אחרים: ילדים קטנים או אנשים מבוגרים.
עביר חסרמה: ביטחון העצמי שלי השתנה.
עביר חסרמה: גם מבחינת הגשמה עצמית – אני מרגישה שאני עושה משהו, ולא סתם יושבת.
עביר חסרמה: יש עוד כמה בנות בגיל שלי, שאין להן מה לעשות, אין להן מסגרת עבודה, תמיד מסתכלות עליי בעיניים ביקורתיות, מסתכלות על כך שהשירות הזה הוא התחלה לשירות לאומי.
עביר חסרמה: החלק השני מפחד ומנסה להתרחק מהדבר.
עביר חסרמה: זה משום שאין הסבר נכון.
אלכס מילר: אם את היית עכשיו במקום אלה שאחראים על ההסבר, מה היית עושה בשביל להביא את העניין הזה למודעות?
עביר חסרמה: הדרכות בבית הספר, גם הדרכות למבוגרים.
עביר חסרמה: גם המבוגרים לא מבינים את הפירוש הנכון של השירות האזרחי.
שר-שלום ג'רבי: הוצאנו מכתב לכל המתנדבים על הזכויות שלהם.
שר-שלום ג'רבי: הוצאנו חוברות המתורגמות למגזר הערבי, בהן כל הזכויות וההטבות.
שר-שלום ג'רבי: זה הגיע לכל אחד.
אלכס מילר: האם יש לכם תקציב מיוחד לנושא של ההסברה?
שר-שלום ג'רבי: ודאי.
אלכס מילר: איך זה עובד בפועל?
שר-שלום ג'רבי: קודם כל, אין לי בעיה לעשות הסברה מאסיבית במגזר הערבי.
שר-שלום ג'רבי: בגלל ההתנגדות הגדולה שיש במגזר ובקרב ההנהגה שלהם, קיבלנו החלטה לצאת בקמפיין עדין ולא בצורה אגרסיבית, כדי לא להגביר את התסיסה ואת ההתנגדות.
שר-שלום ג'רבי: לכן, אנחנו עובדים מפה לאוזן, עובדים בצורה מסודרת.
שר-שלום ג'רבי: יש קמפיין עדין.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו לא מוציאם קמפיין אגרסיבי, כדי לא לגרום לכך שהבנות הטובות שמשרתות יסבלו יותר.
אלכס מילר: אני מבין שבצד השני זה יותר אגרסיבי.
שר-שלום ג'רבי: המומחים אומרים, שאם אני אגביר את המודעות ואת הקמפיין התקשורתי, ההתנגדות תהיה הרבה יותר גדולה וגבוהה.
שר-שלום ג'רבי: לכן, אנחנו לא עושים את זה.
שר-שלום ג'רבי: אני לא חושב שיש היום בעיה של מודעות.
שר-שלום ג'רבי: יש מודעות במגזר הערבי להתנדבות במסגרת שירות אזרחי-לאומי, אבל יש חשש ופחדים.
רבאח ריזק: המומחים אמרו: כאשר המספר יגדל...
אלכס מילר: מי אלה המומחים?
שר-שלום ג'רבי: כל מיני.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו יושבים עם אנשי תקשורת, עם משרדים רציניים מאוד, עם אנשים מהמגזר הערבי שחפצים להגדיל את מספר המתנדבים במגזר הערבי.
שר-שלום ג'רבי: אגב, אותה בעיה ישנה גם במגזר החרדי.
שר-שלום ג'רבי: גם במגזר החרדי, על אף שאין שם התנגדות מיליטנטית כמו שיש במגזר הערבי, אנחנו לא יוצאים בקמפיין רחב וגדול, וזה כדי לא לגרום להתנגדות יותר גדולה.
שר-שלום ג'רבי: היו"ר אלכס מילר: חה"כ זחאלקה, אני ראיתי שאתה הוא הנואם המרכזי בכל אותם הכנסים שמדברים בנושא של ההתנגדות לשירות הלאומי.
שר-שלום ג'רבי: אמנם זכות הדיבור היא שלך כחבר כנסת, אבל השאלה היא עד כמה ההיגיון סביב ההתנגדות אכן משיג את המטרה.
שר-שלום ג'רבי: בסופו של דבר אנחנו רואים שהתרומה היא תרומה אדירה למגזר.
שר-שלום ג'רבי: זה מסייע לאותם צעירים להתקדם בחיים ולקבל נגישות למערכת ההשכלה הגבוהה, ובעתיד במעגל התעסוקה.
שר-שלום ג'רבי: עד כמה אותן העמדות והדעות החשוכות שהיו לפני כמה שנים רלוונטיות היום?
שר-שלום ג'רבי: האם ניתן מבחינת
שר-שלום ג'רבי: כם לשנות את הדיסקט ולקחת חלק בכך ולסייע?
שר-שלום ג'רבי: בסך הכל אנחנו מדברים על שוויון הזדמנויות בכל אותם מישורים.
שר-שלום ג'רבי: אין ספק, שהדרך של החובות מול הזכויות צריכה להיות מאושרת על ידי כל אותם הדברים שהמדינה נותנת.
שר-שלום ג'רבי: לי נראה מוזר, שתרומה לקהילה גורפת התנגדות כל כך גדולה של כל אותם אלה שביומיום מדברים על כך שצריך להשקיע בחינוך ובחברה.
שר-שלום ג'רבי: מתי שתוכל, תתייחס.
ג'מאל זחאלקה: כבודו קבע תקדים.
ג'מאל זחאלקה: במקום לומר: עכשיו תורו של חה"כ זחאלקה, הוא פתח בשאלה כל כך ארוכה.
ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע אם יש דבר כזה.
ג'מאל זחאלקה: בכל זאת, אני שמח על השאלה שלך.
אלכס מילר: אני לא מגביל אותך בתשובה, ולכן לא הגבלתי את עצמי בשאלה.
ג'מאל זחאלקה: קודם כל, אני גאה בכך שפעלתי נגד התוכנית הזו.
ג'מאל זחאלקה: בישיבה הזו אני מרגיש כמו צדיק בסדום.