GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס מילר: אז אנחנו רשמנו לעצמנו את הודעת משרד הביטחון על כך שהתכנון של המיגון והמיגון החלקי בטווח של 7 עד בשלבי סיום, והתכנית תצא לפועל באזור חודש מרס 2012, ואמור להסתיים בתחילת שנת הלימודים של שנת 2013.
אלכס מילר: ועדת החינוך פונה לראש הממשלה ולממשלת ישראל לקיים דיון ולקבוע בעצם מהלך אסטרטגי במיגון וכמובן תקצוב של הטווח של 15 עד .
אלכס מילר: לאור המצב ולאור מה שראינו בימים האחרונים וגם בקיץ האחרון, על כך שהטילים מגיעים גם לטווחים האלה וגם היו פגיעות במוסדות חינוך, ובכך אין פה בכלל מצב של לקחת איזה שהוא סיכון בכך שהעניין לא יקרה בעתיד.
אלכס מילר: אז מבחינתנו אנחנו רואים חשיבות רבה בכך שהתכנית תורחב עד .
אלכס מילר: אנחנו קוראים לכל המשרדים אשר לוקחים על עצמם אחריות על מוסדות החינוך בערים, לא לאשר שום גן או שום כיתה שקמה ללא ביצוע של הנחיות משרד הביטחון בהיבט המיגון, וכל אותם המקומות שקמו עד היום וקיבלו אישור של משרד כזה או אחר וכנגד ההנחיות של משרד הביטחון – אנחנו קוראים להם ולכל המשרדים הרלבנטיים להטיל סנקציות על כל אותם הגופים שפועלים כנגד החוק.
ישראל אייכלר: אולי במקום סנקציות שהמשרדים יתחילו לבנות כיתות רגילות.
ישראל אייכלר: הבעיה היא לא סנקציה על האזרח, סנקציה על המשרד.
אלכס מילר: תשמע, אני כבר מתחיל להבין פה מה קורה וזה קורה לא רק בדרום, כי בדרום אנחנו תחת מתקפה ויש פה פרמטר של משרד הביטחון.
אלכס מילר: כאשר זה קורה גם ביישובים אחרים יש תקציב, עכשיו יש דברים שמנסים ככה, אתה יודע ---
אלכס מילר: לשים אותם הצידה, מה שלא חשוב אז לקנות חומרים יותר זולים, אז לא להתעסק ולא לבנות לפי ההנחיות בדיוק.
אלכס מילר: לחסוך בזה, לחסוך בזה.
אלכס מילר: אנחנו מכירים את זה.
אלכס מילר: עכשיו, אני כרגע לא נכנס למה שקורה ביישובים שהם לא תחת איום הטילים, אלא מה שקורה היום בדרום.
אלכס מילר: בכלל אף אחד פה לא מתכוון אפילו לרגע לוותר.
אלכס מילר: אז מבחינתי כל מוסד שקיבל אישור לאחר שיש הנחיות והנחיות ברורות מבחינת כל מבנה חדש שקם, שקיבל אישור לפעילות חינוכית במבנה הזה ומשרד הביטחון לא מאשר את המבנה מבחינת היבט של מבנה חדש – פשוט לא לקיים שם את הלימודים.
ישראל אייכלר: איפה הם ילמדו?
אלכס מילר: אז יש מבנים אחרים.
ישראל אייכלר: אז זהו, צריך לבקש העדפה במשרד החינוך לאזור הדרום עכשיו, כמו שהם עשו אז בקריית שמונה.
אלכס מילר: תראה, צריך פה לקחת, אתה יודע, בסופו של דבר זה יכול להיות מצב שאנחנו מתפשרים בזה ומחר אנחנו נתפשר גם בדברים אחרים וחס וחלילה ייפול טיל, ואחר כך כולם יגידו - טוב, אז ---
ישראל אייכלר: לא, לא, פשרות.
ישראל אייכלר: ההיפך, שיעדיפו בתקצוב הכיתות בשנה הקרובה לאזור הדרום בגלל המצב הקיים.
אלכס מילר: אין בעיה, ברור.
ישראל אייכלר: זו הבקשה.
קריאה: הסכמנו על זה.
ישראל אייכלר: רציתי שזה יהיה בהחלטת הוועדה, היושב ראש מכיר את הפרטים.
אלכס מילר: תראו, אנחנו מבחינתנו קוראים לכל מי שרלבנטי לעניין זה, לפעול במהרה כדי לתת את המיגון המינימאלי ממה שאנחנו צריכים היום בעניין של המיגון.
אלכס מילר: עכשיו, אין לי שום ספק שאם יש נגיד מקומות שהמצב גם במידה ויש אזעקה לא מאפשר אפילו מקום בקרבה של מקום הלימודים להסתתר שם, אז זה צריך להיות כמובן בסדרי עדיפויות מבחינת הפעילות.
אלכס מילר: זאת אומרת אם יש לך היום מבנים יבילים שאתה יודע שאמור להיות מתי שהוא שם בנייה של בית ספר או כיתות חדשות ועדיין אין שם בכלל שום מקום ומיגון, אז צריך לתת שם פתרון.
ישראל אייכלר: זה המיגוניות, אגב.
אלכס מילר: אז זה בסופו של דבר משרד הביטחון יודע איך לתת פתרון אם זה מיגוניות, אם זה בנייה נגיד דחופה של מקלט או כיתה כזו או אחרת.
אלכס מילר: אבל לא יכול להיות מצב שבעצם גם אם יש פתרון כללי, יש פה מקומות שהם פרוצים לחלוטין.
אלכס מילר: אז זה צריך להיות חלק מקבלת החלטות ומתכנון אסטרטגי עתידי.
אלכס מילר: אולי גם לראשי ערים, שבמידה ויש לכם טענות כאלה ואחרות, אז תעבירו לוועדת החינוך, כי אנחנו מבחינתנו חשוב לנו שקודם כל השגרה תימשך להיות מבחינת הלימודים השוטפים, ושאנחנו לא נמצא את עצמנו בכאוס טוטאלי לפני סוף שנת הלימודים, כאשר יש אין סוף חומר שצריך להשלים לתלמידים, ויש פה פגיעה משמעותית בהשכלתם של ילדי הדרום; ומצד שני גם, אני אשמח שמשרד החינוך יעשה תכנון אסטרטגי לאור המצב שקורה לאחרונה בשנה שנתיים האחרונות בדרום הארץ, מבחינת השלמת החומר ובמידה ויהיה צורך לתקצוב כזה או אחר של המורים בהיבט של ההשלמה, וגם אם זה בעניין של הלימודים מרחוק, שהדבר יתבצע.
אלכס מילר: ואין לי שום ספק גם שאם יהיה צורך בפנייה לאוצר לתוספת לעניין זה, אז אנחנו גם נהיה שותפים לעניין.
אלכס מילר: כי יש פה דבר שהוא דבר לא רגיל, וכמובן שגם בעניין זה צריך להיות תכנון ותכנון מסודר, וגם צריך להיות תקציב.
אלכס מילר: אף אחד לא מבקש שמשרד החינוך, מהתקציב הקיים, יתחיל לעשות שמיניות באוויר בשביל לתת פתרונות למצב שהוא לא תלוי בו.
אלכס מילר: אז אני כן חושב שצריך להיות פה תקציב מיוחד לעניין של מצב חירום, במידה ותהיה השבתת לימודים לתקופה שהיא תקופה ארוכה יותר, וגם יהיה בעצם מענה לאותם התלמידים שיפסידו חומר, שהם יוכלו לקבל אותו במלואו, ולא על חשבון השעות שהמורים והמשכורות שהמורים מקבלים בשוטף, אלא צריך להיות תקציב מיוחד שייתן מענה לכל התוספות האלה.
אלכס מילר: עכשיו, מה שחשוב גם שאין פה יותר מדי זמן למשחקים, ואם יש אפשרות לזרז את הבנייה, אז אנחנו רואים בה כסדרי עדיפויות מבחינת כל הנושא של בינוי ושל תקצוב כדרגה ראשונה, כי לא יכולים להרשות לעצמנו מצב של שנה וחצי שנתיים מחכים ובינתיים יש פה עוד חצי מהמדינה שנמצא באיזה שהוא מצב של אי ודאות.
אלכס מילר: כן, נטע, בבקשה.
נטע זלינגר: צריך לשים לב שהמורים יוכשרו ללמידה מרחוק.
נטע זלינגר: זאת אומרת לא כל המורים יודעים להשתמש בלמידה מרחוק מבחינת מחשבים.
נטע זלינגר: זה לא אוטומטי וצריך לראות שאכן בדרום עוברים המורים השתלמות בכל הנושא הזה.
דוד מנצור: למורים יש זמן גם לעסוק בזה, כי הם אז עסוקים גם בבית, עם הילדים שלהם.
נטע זלינגר: כן, כשמדברים על תקופה ---
דוד מנצור: כן, זה טוב בשביל ה ---
נטע זלינגר: אז הם עוברים הכשרה.
דוד מנוצר: שוב אני אומר, זה טוב בשביל האמירה.
אלכס מילר: בוקר טוב, אנחנו נפתח את מושב החורף בישיבה בתאריך 31 באוקטובר 2011, ג' בחשוון תשע"ב, בנושא קריטריונים לחלוקת תמיכות לתנועות נוער בכל המגזרים.
אלכס מילר: כינסנו את הישיבה בעקבות דיווחים שונים שקיבלנו בנושא תנועות הנוער, אנחנו נעשה סדר בעניין.
אלכס מילר: דיברתי אתמול עם יוסי לוי על כמה נושאים, אני מקווה מאוד שמכאן והלאה נוכל להיות יותר מסודרים מבחינת הנושאים הקשורים לתנועות הנוער.
אלכס מילר: הכינו עבורנו מסמך, אני מקווה שהוא על שולחנכם ואתם תעברו עליו.
אלכס מילר: חשוב לי שנתייחס כאן לכמה דברים.
אלכס מילר: קודם כול, לנושא התקציב שמועבר לתנועות הנוער, לקריטריונים שעל-פיהם תנועות הנוער מקבלות תמיכות, גם לשמירה על אותם קריטריונים – אני לא מדבר אך ורק על הקריטריונים הפיזיים, אם זה מפקד וכולי, אלא גם מבחינת קריטריונים של פעילות על-פי דרישת משרד החינוך – וכמובן לעניין דמי החבר שמשלמים החניכים, והיחסים בין הרגולטור לבין אותן תנועות שמקבלות תמיכות למול פרסומים שונים שקיבלנו לגבי המשכורות – שהן מבחינתי, לפחות בחלק ששמעתי, מוגזמות מבחינת אותם גופים שנתמכים על-ידי המדינה.
אלכס מילר: גם כאן אשמח לשמוע את עמדת משרד החינוך, האם יש בכוונתו לקיים איזושהי התערבות בעניין הזה.
אלכס מילר: נתחיל עם משרד החינוך, נשמע גם את התנועות.
אלכס מילר: מי שרוצה להתייחס, נא להירשם אצלי, נתקדם ונשמח גם לשמוע את הטענות של כל הצדדים, במידה וקיימות, לגבי מה שקורה בתחום.
יוסי לוי: בוקר טוב.
יוסי לוי: אני אסקור את חלקי בהתאם לשאלות שאתה העמדת.
יוסי לוי: נמצאים איתי עוד שניים מחבריי- יובל שהוא סגני ויושב-ראש ועדת התמיכות של תנועות הנוער, ואירית ברוק שהיא מנהלת המחלקה לתנועות נוער, הם יוסיפו בהתאם לצורך.
יוסי לוי: נכון להיום, תקנת תנועות הנוער לשנת 2011 עומדת על סכום של 68,900,000.
יהודית גידלי: כמעט 69 מיליון.
יוסי לוי: הישיבה לא מתייחסת לעוד תקנה שהתנועות נהנות ממנה, וזו תקנת שנת שירות.
יוסי לוי: לא מעט מהתנועות שנתמכות בתקנת תנועות הנוער, נתמכות גם בתקנת שנת שירות.
יוסי לוי: אני מזכיר את זה בין היתר לגבי השאלה שקשורה בהכנה לצה"ל ועוד כל מיני דברים.
אלכס מילר: כמה קיים בתקנה הזאת?
יוסי לוי: המספר המדויק הוא 22,681,000.
אלכס מילר: 22 מיליון.
אלכס מילר: אנחנו מדברים כרגע על קרוב ל-91 מיליון שקלים שיש ביניהם חפיפה.
יוסי לוי: יש ביניהם הלימה.
אלכס מילר: זאת אומרת, אין תנועת נוער שמקבלת תמיכה מתקנת שירות, שלא מקבלת תמיכה מתקנת הנוער הרגילה.
יוסי לוי: נכון, אבל לא הפוך מפני שבתקנה השנייה גם מקבלים אלה שהם לא תנועות, כמו ארגונים.
יוסי לוי: סך הכול, נכון ל-2011 – וזה נכון היה גם ל-2010 – נהנות מתקנת התמיכה של תנועות הנוער 15 תנועות נוער שמייצגות את כלל החברה הישראלית, רב-תרבותי לחלוטין.
יוסי לוי: נמצאות שם תנועות שהיו מוגדרות עד 2005 כתנועות הנוער הציוניות – אותן "חולצות כחולות" ותנועות הנוער הציוניות הדתיות.
יוסי לוי: יש את תנועת הנוער הצופים – עד 2005 היה לה מעמד מיוחס של תנועה ממלכתית, והערך של המדינה כלפיה היה גדול יותר גם מבחינה כספית.
יוסי לוי: יש את התנועות החרדיות – יושבות פה גם נציגות שלהן – שנמצאות ופועלות, ויש את תנועות הנוער הערביות, באשר הן.
יוסי לוי: לכל אחד יש את החלק שלו.
יוסי לוי: כל התנועות האלה, על-פי מבחני התמיכה, מקבלות את כספן על-פי שני קריטריונים מרכזיים.
יוסי לוי: הרגל האחת מדברת על גודל.
יוסי לוי: הגודל מסדר את התנועות, כל אחת בגודל היחסי שלה מול התנועות האחרות.
אלכס מילר: מִפְקד.
יוסי לוי: התקציב הוא סגור, תקציב נתון של X מיליונים.
אלכס מילר: אתה נותן פר חניך?
יוסי לוי: זה לא רק פר חניך.
יוסי לוי: אנחנו בסוף נותנים חלק מהכסף פר חניך – 47%.
אלכס מילר: אם אנחנו מסתכלים פר חניך, מבחינה כספית מהי החלוקה היום פר חניך?
יוסי לוי: 47% מהתקנה.
אלכס מילר: כפי שקיים במשרד החינוך - שאתם יודעים כמה עולה שעת לימודים פר תלמיד - כך גם פה, פר חניך.
אלכס מילר: נחשב את זה כך.
אלכס מילר: יש לך 69 מיליון.
אלכס מילר: כמה חניכים רשומים אצלכם?
יוסי לוי: אגיד למה אנחנו אומרים שזה מסובך, אני מבקש לסיים את ההסבר.
יוסי לוי: התקנה מצד אחד נותנת כסף על גודל, שזה דבר שנקבע במפקד – עוד מעט אגיד עליו מילה – באומדן שאנחנו עושים, וזה 47% מהתקנה.
יוסי לוי: 5% אנחנו נותנים לכל התנועות באופן שווה, ולא חשוב מה גודלן, יחד מדובר על 52%.
יוסי לוי: עוד 48% אנחנו נותנים עבור פעולות, כשהפעולות, אין להן שום קשר לגודל ולגלגלות, חניכים.
יוסי לוי: אם אתה מכמת את כל הדברים האלה כל שנה, החלק של 48% שאנחנו נותנים לתוכניות, פלוס 5% של הגודל השווה – שאין לכך שום קשר למספר הגלגלות או למספר החניכים שיש בכל תנועה – אנחנו מחלקים לתנועות כ-52% ללא שום קשר למספרן.
יעקב כץ: האם הסכום גדל כל שנה?
יוסי לוי: הסכום מתנדנד כל שנה, עוד מעט אתייחס לזה.
יוסי לוי: יש לנו פה סקירה מ-2008 של כספים שהבסיס שלהם היה נמוך.
יוסי לוי: היתה שנה שהיה בבסיס 39 מיליון שקלים וסיימנו עם 70 מיליון שקלים במהלך השנה.
יעקב כץ: כי כמות הילדים שנולדים בארץ הולכת וגדלה, בלי עין הרע.
יוסי לוי: כשאתה רוצה להכין תוכנית מסודרת, אתה צריך להבטיח מקומות ומחנות והוצאות, ההתנהגות הזאת היא די בעייתית לתנועות, אנחנו מכירים אותה.
יוסי לוי: היינו מביאים כספים ומחלקים להם בדצמבר.
יוסי לוי: לשמחתנו הרבה, היום, הכספים שהכרזתי עליהם פה הם בבסיס, וזה דבר שמאוד מאוד חשוב לעשותו.
יוסי לוי: מבחינת חלוקה, החלק היחסי שתנועה קטנה מוציאה על תוכניות ומקבלת יותר כסף מול תנועה אחרת, מאוד קשה לנו לעשות חישוב.
יוסי לוי: אנחנו יכולים לעשות חשבון גס, סך כל הכסף מול סך הכול חניכים.
נפתלי דרעי: זה נותן בערך 230 שקלים לחניך לשנה.
יוסי לוי: זה נותן 230 שקלים.
יוסי לוי: אני כן רוצה להגיד לכם משהו שהוא מאוד חשוב.
יוסי לוי: אחוז התמיכה המרבי שהמשרד נותן לתנועות לא עולה על 35%, אחרי הכול.
יוסי לוי: עדיין התנועה צריכה להביא מהבית עוד 65% כדי להתקיים.
אלכס מילר: אתה מדבר על 65%, זאת אומרת זה דמי חבר.
יוסי לוי: לא רק.
אלכס מילר: או דמי חבר או תרומות.
יוסי לוי: עמותות.
אירית ברוק: הון עצמי.
אלכס מילר: הון עצמי.
אלכס מילר: האם יש לכם הוראת דיווח מאותן עמותות על דמי החבר שמשלמים הילדים?
אלכס מילר: האם זה חלק מהפקודה?
אלכס מילר: שנית, מבחינת אותם קריטריונים שהתנועות מגישות בקשה לתמיכות, יש קריטריונים שהם קריטריונים פיזיים – שזה מפקד ופעילות בסניפים – ויש את הקריטריונים מבחינת הפעילות החינוכית.
אלכס מילר: זה בעצם מה שאתם מחפשים, הרי במשרד החינוך אתם מחפשים פעילות חינוכית.
יוסי לוי: יש סעיפים מוגדרים בתקנה.
אלכס מילר: קודם כול, אשמח אם תתייחס מהם הקריטריונים החינוכיים שאתם דורשים מהתנועות לבצע.
אלכס מילר: שנית, מי מפקח על כך מבחינתכם?
יוסי לוי: אני עוד חייב תשובה לגבי שכר המזכ"לים, עוד מעט אגיב גם על זה, תוך כדי הפיקוח.
יוסי לוי: היעדים שמופיעים במבחני התמיכה שבגינם המדינה החליטה שהיא נותנת כספים לתנועות הם אלה.
יוסי לוי: מועצת תנועות הנוער – יושב כאן היושב-ראש שלה – זה ארגון הגג של התנועות, מקבלים 4% מסך כל התקנה כדי לתחזק את התנועה.
יוסי לוי: זה לא כסף תוספתי מעבר לתנועות, זה חלק מתקציב.
יעקב כץ: 4% משתי התקנות או רק מהתקנה הזאת?
יוסי לוי: אני מדבר רק על תקנת תנועות הנוער.
קריאה: מהשנייה לא מקבלים.
יוסי לוי: כפי שאמרתי, 5% זה אותה חלוקה שווה שאנחנו נותנים לכל התנועות, ללא סוג וגודל, 47% - לפי המפקד האחרון שהתקיים ב-2006, ועוד מעט נתייחס לזה – עבור צורכי ביטחון ובטיחות, 4%.
יוסי לוי: אני כבר מעיר שההוצאות שקשורות בתנועות הנוער – זירות העבודה שלהן הן זירות לא כל כך פשוטות: המחנות, המסעות, הלוואי ואחרים יעשו את המסעות ואת המפעלים שהם עושים.
יוסי לוי: ההוראות של המשטרה, ההוראות של הביטחון, המודעות שלהם עצמם לבטיחות מוציאה מהם באמת המון הוצאות, והם שמים את זה בסדר עדיפות מאוד מאוד גבוה.
אלכס מילר: 4% הולך למועצת תנועות הנוער; 4% הולך לבטיחות ולמה שציינת.
אלכס מילר: האם זה לתנועות?
יוסי לוי: כל זה לתנועות.
יוסי לוי: כל מה שאני אומר מעכשיו זה ישירות לתנועות.
יוסי לוי: מתנדבים – 3%.
יוסי לוי: אנחנו מאפשרים לכאלה שלא הולכים לתקנת שנת שירות מפני שהם לא הולכים לצבא, אנחנו אפילו מחייבים אותם שבכיתה י"ב יעסקו כולם בפעולת התנדבות חובה – כל חניך בתנועה – כדי לתרום לקהילה.
יוסי לוי: זה דבר שאנחנו דורשים אותו מאוד.
יוסי לוי: יש גם של"פ של בני עקיבא, זהו מפעל נפלא של הרבה הרבה שנים – שמיניות שמגיעים לערי פיתוח, ועוד כאלה.
יוסי לוי: ברגע שבאה תקנת שנת השירות, למעשה בהתחלה היו דיונים להוריד את הסעיף הזה, החלטנו שאנחנו לא עושים את זה משום שיש עדיין כאלה שלא מתאים להם הסיפור של שנת שירות, מכל מיני סיבות.
יוסי לוי: מצד שני, חשוב היה לנו שנושא ההתנדבות יקבל את הביטוי שלו.
יוסי לוי: סעיף מאוד גדול שאנחנו מאוד מאמינים בו – זו גם הליבה המרכזית של התנועות – זה מפעלים, מחנות, סמינרים, טיולים וקייטנות, הם מקבלים 9%.
יוסי לוי: פעילות של מרכזי הדרכה, חומרי הדרכה – כל תנועה מייצרת לעצמה חומרי הדרכה, תוכניות חינוכיות, שאפרופו עוברות כולן אישורים.
יוסי לוי: התנועות באות עם תוכניות, מביאים אישורים אלינו לאשר את התוכניות.
יוסי לוי: אנחנו נותנים להם הרבה חופש פעולה.
יוסי לוי: התנועות, מטבען, הן תנועות שהן אידיאולוגיות, לכל אחת יש תפיסת עולם חברתית, אפילו פוליטית, אנחנו לא מתערבים בנושאים האלה.
יוסי לוי: אנחנו כן בודקים בתחום הממלכתיות שאין חריגות, אין נפילות.
יוסי לוי: הכנה לצה"ל, שירות לאומי וימים לאומיים – אנחנו נותנים 3%.
יוסי לוי: אותן תנועות שמייצרות שירות לאומי והכנה לצה"ל, הן מקבלות העדפה בכסף על פני אלה שלא מייצרות.
יוסי לוי: זה חוץ מתקנת שנת השירות שהיא כולה עוסקת בהכנה לצה"ל.
אלכס מילר: 3% לכל אחת או 3% לכולם?
יוסי לוי: 3% מסך כול התקנה.
אלכס מילר: זה כלום.
יוסי לוי: אבל בינתיים יש מאה אחוז.
אלכס מילר: לא, מבחינת המוטיבציה של הפעילות.
יוסי לוי: אלה שהולכים לתנועות הנוער, שהולכים לצבא – גם את ה-3% האלה הם לא צריכים, לעודד את זה.
יוסי לוי: אלה שלא הולכים לצבא, מכל מיני סיבות, גם אם תשים 40% הם לא ילכו.
יוסי לוי: כך נראה לי.
אלכס מילר: לא בטוח.
אלכס מילר: בשנתיים האחרונות יש סוגיה שגם העלה אותה באופן כללי חבר הכנסת חמד עמאר וגם באופן פרטני היה לנו כאן דיון עם משרד החינוך על נושא עידוד של כל מי שהולך לשירות לאומי מהמגזר הערבי מבחינת נקודות להתקבל לעבודה במשרד החינוך.
אלכס מילר: גם שר החינוך הצהיר על כך שהעניין הזה הוא בטיפול ושבזמן הקרוב אנחנו נראה שינוי, לפי הבנתי כבר בשנה הבאה.
אלכס מילר: נותרה מחלוקת יחידה עם משרד המשפטים, וכן יש את החוק שמדבר באופן כללי על כל המשרדים הממשלתיים.
אלכס מילר: בסופו של דבר אנחנו כן ראינו עלייה במשך השנתיים האחרונות בכל נושא הכניסה לשירות הלאומי, כך שזה כן מעודד.
אלכס מילר: ברגע שרואים שיש תמיכה וגב של המדינה, זה כן מעודד.
אלכס מילר: אני חושב שזה כן פרמטר שיכול לעודד, במידה שמתמקדים בעניין הזה בצורה יותר רצינית באותם מגזרים שבהם אתם רוצים להתמקד.
אלכס מילר: הכול עניין של סדרי עדיפויות.
יוסי לוי: אני מבקש להעיר הערה, גם לשאלה ששאלת אותי אתמול בשיחתנו.
יוסי לוי: הנושא של הכנה לצה"ל ושירות לאומי הוא לא תנאי סף להכרה בתמיכה בתנועת נוער, הוא לא קיים היום.
יוסי לוי: זה בין היתר לדעתי לא רק בגלל השאלה אם רק הערבים.
יוסי לוי: לנו יש שתי תנועות חרדיות גדולות שהן לא מבצעות את הדברים האלה, הן נמצאות היום בשולחן של מועצת תנועות הנוער, אני חושב שזה הישג חברתי רם במעלה.
יעקב כץ: לפי קצב הילודה, בעוד 40 שנה החיילים היחידים יהיו חרדים.
יעקב כץ: וקצת דתיים לאומיים.
יוסי לוי: אני אמשיך הלאה.
יוסי לוי: יש סעיף של צורכי דת, נהנות ממנו הרבה מאוד תנועות - לשמחתי הרבה, לאו דווקא דתיות – והוא סדר גודל של 4%.
יוסי לוי: דרך אגב, במסגרת כפל התמיכות והאיחוד – עו"ד ארליך, בזמנו עשו איחוד; זה פעם היה במשרד הדתות, העבירו לחלק מהתנועות כסף והיה כפל תמיכות - איחדו את הכול אצלנו, והיום זה מופיע עבור כולם.
יוסי לוי: בשנים האחרונות, ביותר ויותר תנועות – שהן גם לא דתיות, מכל מיני סיבות, שיש להם ילדים מסורתיים וכולי – נהנים מהצורך הזה ועושים את זה.
יוסי לוי: תודעה יהודית – זה יותר עניין של תכנים, תוכניות וערכים – 2%; עידוד פתיחת סניפים חדשים- אנחנו מעודדים את התנועות לפתוח סניפים חדשים.
יוסי לוי: הכוונה בסניף חדש שתנועה פותחת סניף ביישוב שהיא לא פעלה בו עד היום, כדי לעודד הרחבה, מדובר על 2%.
יוסי לוי: סיוע באחזקת סניפים ויישובים חלשים – 2%; מעירים את תשומת לבי שאנחנו נותנים עידוד פעולות לנוער עולה, נוער מנותק, נוער בסיכון, נוער עם מוגבלויות, אוכלוסיות ייחודיות – 4%.
יוסי לוי: יש פעילות מאוד יפה ולא מעט סניפים מאמצים אוכלוסיות חריגות, וזה נותן בהחלט עידוד וכיוון לתנועות לפעול.
יוסי לוי: סבסוד חניכים בפריפריה – אנחנו מסבסדים חניכים בפריפריה באופן אישי – כאשר חברים בתנועות, קצרה ידם מלשלם מסי חבר או השתתפות בפעולות ובמסעות, נותנים סעיף שנקרא יוזמות חדשות, זה בעצם סעיף שמשאירים פתוח.
יוסי לוי: כל תנועה באה עם יוזמות שלה שקשורות לאידיאולוגיה שלה, וכולי, יש ועדה והיא מאשרת אותן.
יוסי לוי: בכל הסעיפים האלה מדי שנה – ופה זה שונה מהחלק של הגודל – נבדקת התנועה בצורה הכי קפדנית שיכולה להיות.
יוסי לוי: יגידו פה התנועות ויעידו, גם חבר הכנסת עמאר שפעם היה כזה יעיד, שמגיעים ונבדקים בוועדת התמיכות, נבדקים על-ידי הגופים המקצועיים.
יוסי לוי: לגבי חלק מהסעיפים הם אפילו נדרשים להביא קבלות – אני לא מכיר הרבה תקנות תמיכה שעוסקות בזה.
יוסי לוי: כל הפעולות האלה משולמות רק לאחר בדיקה מדוקדקת של ביצוע הפעולות.
יוסי לוי: לשמחתנו הרבה, משנה לשנה יותר ויותר – או בגלל חששות או בגלל מודעות – יש הרבה יותר התאמה ואמינות בין רמת הדיווחים של התנועות לרמת הביצוע.
יוסי לוי: אני רוצה להגיד מילה ברמת הפיקוח והרגולציה – גם אני נחשפתי לפרסום שקשור בשכר המנהלים.
יוסי לוי: עשינו בדיקה לגבי הסמכות, המחויבות והאחריות שלנו כמשרד שתומך, כלפי הגופים הנתמכים.
יוסי לוי: בהתאם להוראות החשב הכללי, כל גוף המבקש לקבל תמיכה מתקציב המדינה יגיש דוח הוצאות הנהלה וכלליות, סעיף שעומד בפני עצמו.
יוסי לוי: החשב הכללי נתן מדרגות גודל על-פי היקף התקציב שיש לכל תנועה, שאותו הם מגישים לנו במלואו, כמה אחוזים מותר לצורך הסעיף הזה.
יוסי לוי: זה הכלי היחידי שאנחנו יודעים לבדוק, אין לי כלי אחר.
יוסי לוי: בדקנו שתנועת הצופים – שכיכבה, אני מבין, בפרסום הזה – תקציבה הוא 135 מיליון שקלים.
יוסי לוי: אי לכך, היא זכאית על-פי מדרגות החשב הכללי לקבל מנהלה והוצאות כלליות עד 7% מתקציב התמיכה.
יוסי לוי: הם קיבלו מאתנו ב-2010 – לגבי 2011 אני עדיין לא רוצה להגיב, מדובר בסדר גודל דומה – 5.4%.
יוסי לוי: זה כולל בתוכו שכר שיכול להיות שהוא קצת – לי כמשרד, ויגיד עורך-דין ארליך אם אני צודק, אין כלים אחרים, אלא בצד המוסרי אולי, בצד הציבורי, אני כמשרד לא יכול לא לאשר לעמותה הזאת את הסעיף הזה במידה שהיא עמדה בו.
יוסי לוי: בדקנו עוד תנועה שהיא גם גדולה יחסית, אני מבין שגם לה יש סדר גודל – אני לא יודע אם גדול – אבל עשינו בדיקה, מדובר בבני עקיבא, יש לה תקציב של 38 מיליון שקלים, מותר לה לגבות עד 13%, היא ביקשה 8%.
יוסי לוי: אני חושב שבמקרה הזה אין לנו היום שום כלים אחרים.
אלכס מילר: האם יש בידך נתונים לגבי המשכורות?
יוסי לוי: של כולם?
יוסי לוי: נתתי לך לגבי שניים.
יוסי לוי: כוונתך לכמה הם מקבלים?
יוסי לוי: בתוך הדוחות זה קיים.
אירית ברוק: חמש המשכורות הגבוהות.
אירית ברוק: בקטע הזה אנחנו כפופים להוראות חשכ"ל, לפי ההנחיות של כל העמותות הנתמכות, עובדים לפי הכללים האלה.
אירית ברוק: אירית ברוק, מנהלת המחלקה לתנועות נוער.
אלכס מילר: האם את יכולה להציג לנו מספרים?
אירית ברוק: אין לנו כאן.
אירית ברוק: אנחנו מקבלים את חמש המשכורות הגבוהות ביותר בדיווח.
יובל בנימין: חלק אימננטי מהגשת הבקשה – שכר בעלי תפקידים בעמותה, בתנועה – מוגש על-ידינו.
יובל בנימין: בכל מקום שנמצא חריגה מאותו סעיף של הוצאות הנהלה כפי שציין יוסי בנושא הזה - -
יוסי לוי: אז אנחנו בודקים.
יובל בנימין: - - התנועה הזאת פשוט לא נתמכת.
יובל בנימין: במקרים חריגים, הנושא מגיע לוועדת חריגים באוצר.
אלכס מילר: מה זה חריג מבחינתכם?
יובל בנימין: שזה גולש מה-7% שצוין.
יוסי לוי: מותר לו לגבות עבור מנהלות 7%, והוא מגיש לנו 7.1%.
יוסי לוי: אפרופו, היתה תנועה – לא חשוב שמה – שגלשה ב-0.8% מהסעיף הזה, שנתיים נמנענו מלתת לה תמיכה.
יוסי לוי: במידה שזה מתחת לקו הזה – האמת, אנחנו לא באים ואומרים, אני חושב שזוהי הפררוגטיבה של ועד מנהל.
יוסי לוי: מדובר בעמותה עצמאית, יש לה החלטות משלה.
יוסי לוי: יכול להיות שגופים אחרים צריכים לבדוק אותה, לא אנחנו.
יוסי לוי: אגיד מילה נוספת ואחר כך אתן לעורך-דין ארליך אם הוא רוצה להוסיף.
יוסי לוי: בנוסף לפיקוח, שזה ועדת התמיכות שעוסקת בבדיקה מאוד-מאוד מדוקדקת של הסעיפים וקוראת הלוך וחזור לתנועות שמגישות את הדוחות שלהן, המשרד מפעם לפעם שולח ביקורת עומק של רואה-חשבון – שלו, לא של רשם העמותות – לכל התנועות.
יוסי לוי: לדעתי, זה עבר את כל התנועות בשלוש השנים האחרונות, ובמידה שמתגלות תקלות זה חוזר לוועדת תמיכות, נעצרות תמיכות, עד שמתקנים.
אלכס מילר: זה בעניין השכר.
חנן ארליך: חנן ארליך, מחלקת ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים.
חנן ארליך: לגבי העניין של שכר בכירים – מנהלים, מזכ"לים וכולי – המצב כפי שתיאר יוסי הוא נכון כרגע, אבל אני רוצה להסב את תשומת הלב לכך שאנחנו עובדים כעת על תיקון הנוהל הכללי שמסדיר את כל נושא התמיכות, מכונה נוהל שר האוצר, ופורסמה הטיוטה להערות הציבור.
אלכס מילר: זאת אומרת, גם מבחינתכם, אתם מזהים פה איזשהו עניין בעייתי שאתם מוצאים לנכון לתקן.
חנן ארליך: בנקודה הזאת מוצע שם תיקון, לפיו תהיה מגבלה – לא רק בהקשר של תנועות הנוער או של עמותות משרד החינוך אלא כלל הגופים הנתמכים – לעמותות שהתמיכה בהן גבוהה או שהיא בשיעור גבוה מהמחזור הכספי שלהן, תהיה מגבלה על שכר המנהלים שם.
חנן ארליך: זה כרגע עוד לא גובש סופית, אינני יודע אם זה יתקבל סופית או לא יתקבל, אינני יכול להתחייב אבל זו כרגע מבחינתנו הכוונה.
אלכס מילר: אנחנו נודה לכם אם תעבירו לנו את הדוח לגבי חמש המשכורות הגבוהות.
יוסי לוי: חמש המשכורות הגבוהות בכל תנועה?
אלכס מילר: תעבירו בבקשה לוועדת החינוך.
אלכס מילר: חבל שלא הבאתם, דיברנו אתכם אתמול על כך.
אלכס מילר: מבחינת הקריטריונים בעניין ביצוע בנושאים החינוכיים, אנחנו דיברנו על כך שהתנועות חייבות לפעול ברוח מגילת העצמאות, נכון?
אלכס מילר: באיזו דרך זה מוגדר – בדרך של שעות, או כיצד?
יוסי לוי: לא בדרך שעות.
יוסי לוי: בתנאי הסף של התקנה – בעקבות דוח ועדת שפירא – עד 2005 היו כל מיני סוגים של תנועות, היו כל מיני סרגלי מדידה שמדדו את התנועות, כאשר הכול נשען על גודל.
יוסי לוי: ועדת שפירא הפכה את הקערה על-פיה.
יוסי לוי: כפי שהזכרתי, דרשה סרגל מדידה שווה לכל התנועות והיא מצאה לנכון, אחרי ישיבות לא מעטות של חבריה, שהמכנה המשותף האחד שיכול לחתוך את כולם זה חינוך ברוח מגילת העצמאות.
יוסי לוי: התנועות, בבואן להתקבל לחברות, בבדיקות שהן נבדקות, מצד אחד בודקים להן מספרים אבל מצד שני גם בודקים את התוכניות החינוכיות שלהן, איך הן מתסדרות עם אותו תנאי סף שאומר חינוך ברוח מגילת העצמאות – ואפרופו, זה לא כל כך פשוט – כל אחד יכול לקחת את מגילת העצמאות, וזה בסדר, למקומו אבל עדיין זה נשאר בתוך העניין הזה, כגון: לחיות בארץ יהודית דמוקרטית, עם זכויות שוות לאנשים.
יוסי לוי: זה בא לידי ביטוי פעם אחת בחוברות ההדרכה שאנחנו בודקים ובתוכניות ההדרכה, פעם שנייה זה בא בביקורים בסניפים שבאים ורואים איך זה מתרחש, פעם שלישית בקורסים של המנהיגות הצעירה, המד"צים.
יוסי לוי: אחד מתבחיני הסף המרכזיים שמבדילים תנועת נוער מעמותות אחרות זה נוער מחנך נוער.
יוסי לוי: במודע, כתנאי סף אנחנו דורשים אחוז גדול מאוד של מדריכים צעירים שמפעילים בני נוער.
יוסי לוי: הם עוברים קורסים, הם מחויבים לעבור קורסים.
יוסי לוי: הקורסים והתוכניות שלהם גם מוגשים אלינו לעיון, אנחנו גם באים לשם לבקר.
יוסי לוי: קיימים שאלונים של חניכים ומדריכים.
יוסי לוי: אנחנו בזמנו העברנו שאלונים דרך המיצ"ב, אנחנו מנסים עכשיו לבדוק ולהעביר את זה שוב דרך ראמ"ה.
יוסי לוי: אלה הדרכים בהן אנחנו בודקים את העניין.
יוסי לוי: אנחנו מפעילים גם את מנהלי יחידות הנוער ברשויות המקומיות– אתה מכיר אותם מהחוק המפורסם, יושב פה אחד כזה, עיריית ירושלים – תנועות הנוער נמצאות תחת אחריותם ביישוב והם גם נותנים תמיכות.
יוסי לוי: אגב, גם לתמיכות שהם נותנים אנחנו פיתחנו והמלצנו על מודל תמיכות למרכז השלטון המקומי, שהם ייתמכו בהלימה לתמיכות שאנחנו נותנים.
יוסי לוי: גם עושים בדיקות וביקורות שהפעילות הזאת נערכת בצורה טובה.
יוסי לוי: אלה הדברים שאנחנו עוסקים בהם.
יוסי לוי: תנועות הנוער הן מאוד חינוכיות וערכיות ברמה הכללית שלהן.
יוסי לוי: כל המחקרים מעידים על כך שלגבי מי שנמצא בתנועת נוער חוסכים מהמדינה הרבה דברים שקשורים בתוכניות של "לא" – "לא לסמים", "לא לאלימות" ולא לעוד כמה דברים.
יוסי לוי: החניכים, בעיקר אם אתה מצליח לשמר את התנועה הבוגרת, הם מתבגרים בתוך התוכנית, הם ראויים והם אזרחים טובים ופעילים והולכים לקצונה, הולכים לתפקידים.
יוסי לוי: זו פחות או יותר המערכת שעובדת.
יוסי לוי: היתה תקופה מאוד קשה לתנועות הנוער עם משרד החינוך, עד 2005-2004 – מפקדים לא ראויים שעשו ולא נכונים, שאלונים שלא היו נכונים, גרמו גם למריבות פנימיות.
יוסי לוי: בעקבות ועדת שפירא הקמנו ועדת יישום, היה לי הכבוד להיות היושב-ראש שלה, בעקבותיה הוקמה תקנת התמיכה הזאת.
יוסי לוי: התקנה עמדה במבחן בג"ץ – פעם אחת במבחן ועדת החינוך שחלק מהתנועות ביקשו וועדת החינוך דחתה, פעם שנייה בבג"ץ שהצופים ניסו לבטל את מבחני התקנה משום שהורידו מהם את הממלכתיות, והנשיא אהרון ברק שלח אותם הביתה אחר כבוד.
יוסי לוי: מאז יש מערכת יחסים מאוד מאוד רגועה, עניינית, מקצועית ואמינה בין התנועות לבין המערכת שלנו.
אלכס מילר: נפתלי, בבקשה.
נפתלי דרעי: נפתלי דרעי, מזכ"ל מועצת תנועות הנוער.
נפתלי דרעי: ראשית, היושב-ראש, אני רוצה להודות לך שאתה פותח את מושב החורף בדיון על תנועות הנוער בוועדת החינוך.
נפתלי דרעי: לכבוד לנו, ואנחנו שמחים על כל דיון, גם אם הוא עוסק בנושא התקציב, זה בסדר.