GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עלי זחאלקה: אני מאוד מודה לכם על ההקשבה.
אלכס מילר: זה נראה טוב, זה נראה יפה מאוד.
אלכס מילר: ברכות ויישר כוח.
עלי זחאלקה: אם רק תרשה, אמא ואבא ירצו לדבר בשם הקהילה שלנו.
אלכס מילר: אין בעיה, אנחנו נעשה את זה בצורה מסודרת.
אלכס מילר: קודם כל אני רוצה לשמוע מבחינת הרשות המקומית.
אלכס מילר: אני הבנתי שיש כאן חמישה בתי ספר יסודיים.
רשיד עתאמנה: ברשותך, אני אסקור בקצרה את המערכת היישובית.
רשיד עתאמנה: אנחנו נעשה את החלוקה בצורה כזו; יש לנו גני ילדים, 11 גני ילדים חינוך רגיל ועוד שניים לילדים אוטיסטיים ייעודיים ועל-אזוריים.
רשיד עתאמנה: יש לנו עוד כיתות או גני טרום חובה ויש לנו פה הרבה שאלות באמת לשאול בסוגיה הזאת, כאשר בבעלות של המועצה קיימים ארבעה גנים והיתר זה יותר פיראטי, יותר בצורה לא בדיוק מבוקרת---
אלכס מילר: פרטיים כאלה.
אלכס מילר: עד איזה גיל?
רשיד עתאמנה: עד גיל ארבע.
אלכס מילר: כן, זה בכל הארץ, זה לא איזה שהוא משהו ש---
רשיד עתאמנה: יש לנו ארבעה בתי ספר יסודיים רגילים ובית ספר ייחודי על-אזורי, דו לשוני, יהודים וערבים לומדים ביחד, שתי חטיבות ביניים, תיכון עיוני אחד, תיכון נעמ"ת אחד ותיכון טכנולוגי אחד.
רשיד עתאמנה: זה בגדול.
רשיד עתאמנה: מספר התלמידים הכולל של כל מערכת החינוך מגיע לקרוב ל-5,000 תלמידים, בסביבות 4,700 תלמידים בסך הכל.
רשיד עתאמנה: כפי שנאמר גם על ידי מנהל בית הספר, הכפר שופע במספר האקדמאים שלומדים בו וזה בבכל התחומים ובכל המקצועות.
רשיד עתאמנה: הייתי אומר שזה באמת הרבה עוזר, הזכות הראשונית למספר האדיר הזה של האקדמאים, המספר הגבוה של האקדמאים, זה משהו שהתושבים פה הם באמת ייחודיים.
רשיד עתאמנה: אתה תמצא בכל מיני מקומות, בכל מיני יישובים, שבא אדם או משפחות או שכנים, בדרך כלל מתחרים על עסקים, להתקדם, להתפתח בחיים, פה יש ממש קנאה.
רשיד עתאמנה: אני רוצה ללמד את הבן שלי הרבה יותר טוב ממה שלומד הבן של השכן ולכן משקיעים.
רשיד עתאמנה: זה גם כפר יחסית שהיד שלו פחות או יותר משגת, יש משקיעים ולא בוחלים בשום אמצעי על מנת לחנך ולהעביר לילדים חינוך טוב.
רשיד עתאמנה: בנוסף אני מאמין גם שלרשות המקומית יש חלק די נכבד בנושא.
רשיד עתאמנה: אנחנו, כרשות מקומית, וכולם יכולים להעיד, בחינוך כן משקיעים, ממש במיטב הכספים של הקופה הציבורית אנחנו מנסים להשקיע ולפתח ולקדם.
רשיד עתאמנה: החדר הזה נבנה רק לפני כשנה, לא היה חדר מורים פה, אז הקמנו חדר מורים.
רשיד עתאמנה: מחשבים, כמעט בכל בתי הספר לא חסר, חוץ מאצל עלי, כיוון שאין לנו מקום.
רשיד עתאמנה: אפשר להשיג, אבל אין לנו מקום.
רשיד עתאמנה: כל הכיתות ממוזגות, אני יודע שזה לא בדיוק טוב שאני אדבר בצורה כזו, אני צריך לומר שאין לי, אבל זו המציאות.
אלכס מילר: זה בסדר, גם לשם נגיע.
רשיד עתאמנה: כן.
רשיד עתאמנה: מלה טובה צריך להגיד על הפיקוח הממלכתי של משרד החינוך במחוז.
רשיד עתאמנה: אנחנו משתפים פעולה בצורה ממש טובה, אנחנו כל פעם מתברכים בפיקוח מאוד מקצועי, מאוד טוב, מאוד פורה, וזה באמת מתחיל לתת את התוצאות שלו.
רשיד עתאמנה: אחוז הזכאים לבגרות בבית הספר התיכון בשנים הקודמות, מזה כמה שנים, התחיל להידרדר לאחר שתיכון כפר קרע היה ממש בית הספר העילית של האזור, ומחדש, כאשר כל המערכת וכל הגופים המעורבים שמו יד יחד, אם זה המשרד ואם זה הרשות ואם זה בית הספר וגם המורים וכל המערכת, אחוז הבגרות השנה ממש קפץ, אנחנו מגיעים היום בסביבות ה-48%, שזה באמת.
רשיד עתאמנה: .. אני מבין משר החינוך שצריך להגיע למשהו ארצי על סך 50% באופן כללי, זו השאיפה שלו לגבי השנה הזו.
רשיד עתאמנה: זה בגדול מה שאני רוצה לומר על המערכת.
רשיד עתאמנה: שכחתי רק לציין שאנחנו גם עומדים לפתוח בית ספר לילדים אוטיסטיים.
רשיד עתאמנה: זו כוונה שלנו וזה התחיל אצלנו לפני קרוב לחמש שנים.
רשיד עתאמנה: התחלנו עם גרעין קטן של שלושה-ארבעה ילדים, כשזה מתפתח משנה לשנה, עכשיו יש לנו שני גנים ושתי כיתות, כיתה א' וכיתה ב'.
רשיד עתאמנה: שתי הכיתות משולבות בבית ספר יסודי אחד, כאשר הצמדנו להם את הגנים שצמודים אליהם גם מבחינת ניהול וגם מבחינה גיאוגרפית.
רשיד עתאמנה: הגשנו בקשות ואנחנו מאמינים שכשנגיע למספר שבאמת נותן לנו את הזכאות לפתוח בית ספר ואנחנו ממש על סף, שתוך שנה, לקראת שנת הלימודים 2013-2012 נצליח לפתוח ולהקים בית ספר לילדים האוטיסטים, בית ספר על-אזורי.
רשיד עתאמנה: אין דבר כזה, בית הספר היחידי ממוקם בנצרת והשאר זה יותר במוסדות חינוך יהודיים.
אלכס מילר: בית הספר הזה הוא על-אזורי?
רשיד עתאמנה: יסודי א' זה בית ספר מקומי.
אלכס מילר: זאת אומרת כולם פה מהאזור הזה, לפי אזור רישום.
רשיד עתאמנה: כן, בדיוק.
אלכס מילר: ויש קצת גמישות עם הנושא הזה?
רשיד עתאמנה: של אזורי הרישום?
רשיד עתאמנה: כן, קיימת.
אלכס מילר: אני יודע שיש עכשיו פיילוט של משרד החינוך---
רשיד עתאמנה: כן, לפתוח את אזורי הרישום.
אלכס מילר: בתוך העיר, לא החוצה.
רשיד עתאמנה: כן, מי שמעוניין יכול להגיש בקשה.
אלכס מילר: כן, זה גם עם תמיכות של משרד החינוך.
אלכס מילר: יש להם עכשיו משהו כמו 16---
רשיד עתאמנה: 16 יישובים?
אלכס מילר: שאתם במשא ומתן כרגע עם היישובים?
אלכס מילר: אז לדעתי זה גם כן יכול להיות יעיל.
אלכס מילר: עד שמשרד החינוך משחרר משהו, צריך לקחת.
מסעוד עסלי: תרשה לי רק להוסיף עוד כמה דברים שלא הזכיר אותם רשיד.
מסעוד עסלי: קודם כל אני מצטרף לברכות ואני מברך בהזדמנות את מר עורסאן עיאדאת, אני מאחל לו החלמה מהירה ואת מר פריד גנאים.
מסעוד עסלי: אבל יש לנו 450 ילדים בגילאי 3 עד 4 שהם לא משובצים בשום מסגרת, אלה גני טרום חובה.
מסעוד עסלי: היה דיון בוועדת החינוך של הכנסת ב-29.3.11, לפני חודש-חודשיים.
מסעוד עסלי: לוועדת החינוך של הכנסת יש כוח אדיר מאוד וזו ההזדמנות לבקש עכשיו מהוועדה להמליץ לשבץ את גני טרום החובה ביישובי ואדי ערה, שאלה היישובים שאין להם היום את המסגרת הזאת.
אלכס מילר: אבל קיבלתי שם החלטה.
מסעוד עסלי: אתה קיבלת החלטה, אבל אנחנו עדיין לא מקיימים את ההחלטה.
מסעוד עסלי: היתה החלטה להמליץ לעשות עוד דיונים.
אלכס מילר: לא, משרד החינוך אז הביא.
אלכס מילר: היתה שם בשורה ש---
רשיד עתאמנה: כן, היתה ישיבה לפני קרוב לחודש וחצי...
רשיד עתאמנה: מכל היישובים של המשולש ולאחר משא ומתן די מייגע, בסופו של דבר שכנעו את יושב ראש הוועדה לקיים דיון בכנסת לצורך העניין הזה, כדי להחיל את החוק על גילאי 3-4 ביישובים.
אלכס מילר: טוב, אנחנו נתעדכן.
רשיד עתאמנה: התקיימה ישיבה כזו.
רשיד עתאמנה: עד כמה שאני זוכר, ההחלטה היתה להחיל בינתיים את החוק לגבי היישובים שעדיין לא קיבלו אבל הם עדיין לא מוסדרים או בעצם קיימים במסגרת יישובים מספר 3.
רשיד עתאמנה: לצערנו אנחנו באשכול מספר 4.
מסעוד עסלי: כן, אבל ועדת החינוך יכלה להמליץ לשר וההמלצות של ועדת החינוך מתקבלות מיידית אצל שר החינוך, חבל לדחות את זה.
אלכס מילר: אתה אופטימי.
מסעוד עסלי: אני רוצה להיות אופטימי.
אלכס מילר: הלוואי שכל ההמלצות היו מתקבלות אצלו.
מסעוד עסלי: אלה 400 ילדים שמסתובבים בלי מסגרת.
אלכס מילר: אם זה לבוא ולתת פתרון נקודתי לכפר קרע, אפשר לעשות, השאלה מה ההשלכות של זה.
אלכס מילר: האם אנחנו עכשיו מכניסים את אשכול 4 ואז יש פה תוספת תקציבית חסרת תקדים למשרד החינוך בכל הארץ, או שאנחנו נגיד שזה כפר קרע ועוד כמה יישובים ובזה סיימנו.
אלכס מילר: צריך להיות פרופורציונלי.
אלכס מילר: יכול להיות שכדאי לנו לחשוב על איזה שהיא דרך לתמיכה בהיבט הזה, אבל בניסיון לעשות את זה אולי בדרך אחרת.
אלכס מילר: אני לא יודע, אני לא מכיר, אני אשמע ממשרד החינוך מה ההשלכות של ההחלטה להכניס אשכול 4.
אלכס מילר: אני זוכר שמבחינת ההתקדמות של כל העניין הזה, היתה שם איזה שהיא בשורה, אמרו שרוצים להכניס כמה יישובים לתוך מפת החלוקה של ה---
מסעוד עסלי: צריכים להשלים את אלה שלא נכנסו עדיין במסגרת אשכול 3.
מוחמד ברכה: אולי לגבי אותה נקודה, כנראה רווחה, והיום המדינה לגבי חוק פעוטות בסיכון והרווחה מטפלת בזה, מגיל 0 עד 3, וכבר קרה, יש מעל 100 תינוקות שהם פעוטות בסיכון ואנחנו מסדרים אותם במסגרות המתאימות על פי החוק, מסגרות של הרווחה, במשפחתונים ומעונות יום וכל מיני סידורים קהילתיים.
מוחמד ברכה: בגיל 3 הילדים האלה יוצאים החוצה ויש שנתיים שאין להם מסגרת חוקית שמחייבת את הימצאותם במסגרת מוגנת.
מוחמד ברכה: פה אני יכול להצביע על כך שיש מעל 100 תינוקות שמגיעים לגיל 3 עם הגנה של המדינה ושל החוקים ושל המסגרות, ובגיל 3 עד 5, שזה יותר מ-30% מהילדים---
אלכס מילר: בכמה כסף מדובר?
אלכס מילר: כמה זה יעלה למשרד החינוך להכניס אתכם?
רשיד עתאמנה: תלוי כמה ילדים יש לנו.
מוחמד ברכה: מעל 100.
אלכס מילר: אבל תמיכה חלקית, זו לא תמיכה מלאה.
יהודית גידלי: הקמת כל גן זה למעלה מחצי מיליון שקל.
אלכס מילר: מספר.
נדאל מסאלחה: אני אתייחס בהתחלה לתקציב השוטף.
נדאל מסאלחה: הבעיה שאנחנו, במצב סוציו אקונומי 4, חייבים להשתתף ב-20% מסך הכל התקציב שאנחנו מקבלים.
נדאל מסאלחה: זה דבר ראשון.
אלכס מילר: זאת אומרת אם מכניסים אתכם עכשיו לעוגה של העניין הזה, אתם צריכים להשלים 20%.
אלכס מילר: אתם יכולים?
נדאל מסאלחה: זו לא רק הבעיה, הבעיה שאנחנו מדברים על תקציב שוטף של 55 מיליון שקל, מחציתו זה תקציב חינוך ואנחנו צריכים להשלים עוד 20% מזה, בנוסף שהקיצוצים שקיימים בשנה הבאה גם בתקציבי החינוך, שזה יעלה את הפער, ואנחנו מדברים על מגזר שהוא יחסית מגזר חלש.
נדאל מסאלחה: נכון שהמועצה המקומית כפר קרע היא מועצה יציבה, המצב הסוציו אקונומי, איך הם בונים את זה, זה דבר לא נכון.
אלכס מילר: עזוב כרגע.
אלכס מילר: לא נתחיל---
נדאל מסאלחה: זה לא מייצג את המצב באמת.
אלכס מילר: אני לא עכשיו אתחיל לפתוח את מצב חלוקת האשכול בישראל.
נדאל מסאלחה: אבל זה חשוב.
אלכס מילר: זה חשוב, אבל זה לא כאן.
אלכס מילר: לא נפתור את זה.
נדאל מסאלחה: כשבונים תקציב, צריך להתייחס לזה ברצינות.
אלכס מילר: זו שאלה שאפשר לשאול אותה שרים שיושבים בממשלה וקובעים את מפת העדיפות וכל מה שמחלקים.
אלכס מילר: אני כרגע מנסה לחשוב על פתרון.
אלכס מילר: השאלה היא כזאת, אם אנחנו מוצאים דרך, כזו או אחרת, להכניס אתכם לכל העניין הזה, האם העירייה תוכל להתמודד עם המאטצ'ינג?
אלכס מילר: כי כרגע אמרת שזה 20%.
מסעוד עסלי: בחישוב גס זה יעלה 5 מיליון שקלים לשנה.
מסעוד עסלי: הרשות צריכה לממן מיליון שקל מזה ואני לא חושב שזו תהיה בעיה לממן מיליון שקל, הבעיה היא 4 מיליון שקל.
אלכס מילר: אבל יש הבדל בין הקמה לבין התקצוב השוטף.
נדאל מסאלחה: הקמה זה משרד חינוך, אנחנו מהווים הצינור של משרד החינוך, הם צריכים---
אלכס מילר: השאלה אם זה 4 מיליון חד פעמי, או שזה 4 מיליון כל שנה.
נדאל מסאלחה: לא, זה שוטף.
מסעוד עסלי: זה עלויות שכר.
מוחמד ברכה: יש לי עוד שאלה קטנה אחת.
מוחמד ברכה: בחינוך יש מקצוע חשוב שמלמדים אותו וזה היסטוריה.
מוחמד ברכה: אם כבר היסטוריה, לגבי כפר קרע, רק בשביל לדעת, במקום שאנחנו עכשיו יושבים בו, כפר קרע לפני 300 ומשהו שנה לא היתה כאן, היא היתה במקום אחר.
מוחמד ברכה: הכפר הזה נדד למקום הזה וגם העבירו את השם כפר קרע למקום הזה.
מוחמד ברכה: אז היסטורית הכפר הזה קיים כאן 300 ומשהו שנה ואני רוצה לעבור לשנת 48'.
מוחמד ברכה: בשנת 48' כפר קרע מנה 800 עד 1,000 תושבים, היו בחזקתם 38,000 דונם.
מוחמד ברכה: היום אנחנו 16,000 תושבים ובחזקתנו 7,200 דונם.
מוחמד ברכה: אז האדמה הצטמקה, זה הפקעות, זה מה שמביא אותי אולי לגבי למה כפר קרע זה כפר שהאקדמאים האחוז הגבוה ביותר בישראל, מבחינת מספר האקדמאים במדינה.
מוחמד ברכה: כל המעבר הזה.
מוחמד ברכה: עד שנת 68', 70' ומשהו, 70% מהכפר היו מתעסקים בחקלאות, היו קשורים לאדמה ועובדים.
מוחמד ברכה: זה רק קצת היסטוריה בשביל לדעת איפה אנחנו נמצאים.
מוחמד ברכה: אחוז האקדמאים, אמרנו, הוא הגבוה בארץ, אבל בוא נשאל את השאלה הזאת בוועדת החינוך ובכל הוועדות בכנסת, מכל האחוז הגבוה הזה כמה מנוצלים פה, או כמה מועסקים במשרדי הממשלה, איזה אחוז?
מוחמד ברכה: אחוז נמוך ביותר.
מוחמד ברכה: אחוז גבוה באקדמאים, אבל מועסקים במשרדי הממשלה, בכל המשרדים, אחוז ממש מזערי.
אלכס מילר: יש על זה ועדת חקירה פרלמנטרית.
אלכס מילר: היא יושבת על כל משרד ומשרד.
מוחמד ברכה: אנחנו בכפר קרע---
אלכס מילר: אני מדבר באופן כללי, אתה מדבר רק על כפר קרע, תדבר באופן כללי על כל הארץ, איפה מועסקים היום אקדמאים מהמגזר הערבי.
מסעוד עסלי: יש לי בקשה ושמשרד החינוך יתייחס לדברים.
עורסאן עיאדאת: אני שמח על המפגש, אני מביא את ברכת מנהלת המחוז ואת הנהלת המחוז לביקור ועדת החינוך של הכנסת בכפר קרע.
עורסאן עיאדאת: נמצא איתי גם עמיתי פריד גנאים, שהוא המפקח הכולל הישיר על בתי הספר ביישוב.
עורסאן עיאדאת: מנהל בית הספר, ידידי עלי, סקר פה סקירה על בית הספר עצמו ועלו גם תוך כדי כמה בעיות לגבי היישוב.
עורסאן עיאדאת: רק בשני משפטים אני אספר שהמגזר הערבי במחוז חיפה, אדוני יושב ראש הוועדה, מונה כ-60,000 תלמידים עם 115 בתי ספר בכל הגוונים, כל שכבות הגיל.
עורסאן עיאדאת: יש בו שתי ערים, באקה ג'ת ואום אל פחם ועוד תשע רשויות מקומיות, מועצות מקומיות או אזוריות שיש בהן גם חינוך ערבי.
עורסאן עיאדאת: המגזר הערבי במחוז חיפה הוא 35% מסך כל המחוז והרשויות בו הן רשויות מאוד מאוד פעילות.
עורסאן עיאדאת: השנה, אגב, אחד היישובים שלנו זכה בפרס שר החינוך על איכות החינוך בו והקשר של הרשות המקומית למערכת החינוך.
עורסאן עיאדאת: אנחנו היום נמצאים בכפר קרע וכפר קרע הוא אחד היישובים, אתה שמעת פה, המובילים באיכות החינוך.
עורסאן עיאדאת: איכות החינוך למעשה יצאה מבית הספר הזה, מעצם זה שבית הספר הזה הוא בית הספר הראשון של היישוב ולאט לאט הוא התפתח לעוד ארבעה בתי ספר יסודיים נוספים, שתי חטיבות ביניים, שלוש חטיבות עליונות ועוד בית ספר אחד נוסף שעכשיו נמצא בתהליכי הכרה ושהוא עד עכשיו פעל כבית ספר לא מוכר ולא רשמי ועכשיו הוא יהיה מוכר לא רשמי, בסיוע של מחוז חיפה.
עורסאן עיאדאת: פה דובר על נושאים שונים שהמנהל העלה, אחד הנושאים זה סגירת הפערים.
עורסאן עיאדאת: אני רק רוצה להגיד לך שהמגזר הערבי במחוז חיפה ובתוכו גם כפר קרע נמצא מעל הממוצע הארצי הערבי בבגרויות.
עורסאן עיאדאת: אנחנו נמצאים ב-52% בגרות ברמה המחוזית.
אלכס מילר: 52% זה כמעט האחוז הארצי.
עורסאן עיאדאת: כן, אנחנו סוגרים פערים עם המגזר היהודי ואין ספק שתיכון כפר קרע תרם את תרומתו בעבר, ואני מדגיש את המלה בעבר, תיכף אני אתייחס גם להווה ולעתיד, לאחוז הגבוה של הבגרויות.
עורסאן עיאדאת: היתה תקופה מסוימת שהיתה בו ירידה קשה ביותר ואנחנו עכשיו נמצאים בגרף עולה בכל מה שקשור לבגרויות בכפר קרע, לאחר שיש פעילות מאוד מאוד אינטנסיבית של שיתוף פעולה בין הרשות המקומית לבין המחוז והפיקוח במחוז בנושא הזה ואני שמח שעכשיו הגרף התהפך, במקום לרדת יש עכשיו עלייה.
עורסאן עיאדאת: נקודה נוספת שהודגשה פה היא נושא הקשר עם הקהילה.
עורסאן עיאדאת: בתי הספר שלנו במחוז וגם בית הספר של עלי מפעילים תכניות מגוונות של קשר עם הקהילה כאשר אחד הנושאים שמשרד החינוך מוביל הוא הנושא של תכנית שנקראת 'מפתח הלב', תכנית של החינוך החברתי בבתי הספר היסודיים והנושא של הקשר עם הקהילה.
עורסאן עיאדאת: חשוב שאתה וחברי ועדת החינוך תדעו שהמגזר הערבי וגם כפר קרע הולכים בכיוון של מינוי יועצים חינוכיים בכל מערכת החינוך.
עורסאן עיאדאת: זו נקודה חשובה, שהיתה מאוד מאוד חלשה במגזר הערבי במשך שנים רבות, ובשנים האחרונות אנחנו מדגישים את הנושא של מינוי יועצות ויועצים חינוכיים בבתי הספר.
עורסאן עיאדאת: כיום בכל בתי הספר העל יסודיים יש יועצים חינוכיים, כ-60% מבתי הספר היסודיים.
עורסאן עיאדאת: למרות שאין שם תקן מיוחד ליועצת חינוכית, יש היום יועצים חינוכיים.
עורסאן עיאדאת: עלי הזכיר ובית הספר פה מוביל את הנושא של בנות השירות האזרחי בבית הספר.
עורסאן עיאדאת: אין כבר שאלה של כן או לא, השאלה שעכשיו עומדת היא מי האנשים שנכנסים לבתי הספר כדי לעשות שירות אזרחי כזה או אחר, האיכות שלהם והתאמתם למערכת החינוך.
עורסאן עיאדאת: זו נקודה חשובה שלדעתי משרד החינוך אמור עכשיו לשבת על המדוכה בנושא ולתת עליה את הדעת, איך למסד בצורה מסודרת את הנושאים האלה בתוך בתי הספר.
עורסאן עיאדאת: בכלל את כל נושא ההתנדבות והנושא של מינהל חברה ונוער, כי משרד החינוך מוביל אותו.
אלכס מילר: אבל השאלה הנוספת שעולה כאן היא מה קורה עם הבנות האלה אחר כך.
אלכס מילר: הם תורמים לחברה, הם הולכים לעשות תואר ראשון בהוראה ואחר כך הם מחפשים עבודה ויש להם בעיה.
אלכס מילר: השאלה שלי היא כזאת, האם אתם יכולים, כמשרד החינוך, לפחות כמו שאני רואה את זה כאן, לפחות לאותן בנות שנמצאות כאן, להבטיח, להגיד להן, 'אחרי שאתם מסיימים את השירות האזרחי, תעשו תואר ראשון, כל מי שעושה תואר ראשון בהוראה וירצה לבוא ולהיקלט כאן בכפר, אנחנו איתכם', למול אלה שלא.
עורסאן עיאדאת: השאלה שאני שאלתי פה ושמתי על השולחן היא למעשה עם איזה נתונים מראש נכנסים לנושא הזה.
עורסאן עיאדאת: זו נקודה שצריכים לתת עליה את הדעת.
עורסאן עיאדאת: אגב, אנחנו הצענו בכתובים גם, בצורה מסודרת---
אלכס מילר: לא, נתונים, הכל טוב ויפה, כל בן אדם מתנדב, ברגע שבן אדם מסיים תואר ראשון בהוראה הוא כבר סיים כמו כל אחד אחר, פלוס יש לו את השנתיים שהוא נתן כאן עם הילדים, כך או אחרת, זה כבר ניסיון וזה כבר תמיכה והוא כבר מבין את הקהילה ומבין מה צרכיה.
עורסאן עיאדאת: יש המלצה בפני שר החינוך לתת עדיפות לאנשי השירות הלאומי וזה גם כתוב בכתובים, זו החלטה של מדיניות אצל השר.
עורסאן עיאדאת: ברגע שתתקבל החלטה כזו, היא תבוצע בשטח.
עורסאן עיאדאת: ככלל, בתי הספר הערביים מובילים תכניות שהן תכניות חוצות מגזרים במשרד החינוך.
עורסאן עיאדאת: אתם רק היום רואים חלק מהפעילות בבית הספר יסודי א' בכפר קרע.
עורסאן עיאדאת: אם היה זמן היה אפשר להראות לכם גם בתי ספר נוספים ביישוב, או ביישובים אחרים, אבל אני בהחלט, בשם מנהלת המחוז, מזמין את ועדת החינוך של הכנסת לביקור מחוזי במגזר הערבי.
עורסאן עיאדאת: היום אתם מבקרים רק בבית ספר אחד, אבל אנחנו נשמח מאוד לארח אתכם---
אלכס מילר: ההזמנה התקבלה.
עורסאן עיאדאת: אנחנו נשמח לארח אתכם במגזר הערבי במחוז חיפה בכלל ולדעתי אתם תראו דברים טובים, לצד הרבה דברים שצריך עוד לעשות, כמו הנושא של הכנסת יישובים לאשכול 4 בנושא של הקדם יסודי, כל הנושא של גני הילדים.
עורסאן עיאדאת: רוב היישובים במחוז שלנו כבר נכנסו פנימה, נשארו עוד שני יישובים, כפר קרע ובאקה אל גרבייה וג'ת.
אלכס מילר: אני גם יודע שיש לכם פה מאבק לא פשוט על החינוך הציבורי למול חינוך פרטי.
עורסאן עיאדאת: נכון מאוד.
עורסאן עיאדאת: אגב, מתוך שכנוע, היה מאבק ביישוב הזה, לגבי בתי ספר שאני הזכרתי, שעכשיו נתנו הסכמתנו להתחיל בהכרה בחטיבה העליונה בבית הספר כדי לתת מגוון של מערכות חינוך ואופציות לתלמידים שלנו.
עורסאן עיאדאת: אבל הנקודה הזו היא נקודה מאוד חשובה, אנחנו בהחלט בעד חיזוק החינוך הציבורי למול החינוך הפרטי ואנחנו עושים כל מה שאפשר לעשות כדי להתקדם בנושא הזה.
עורסאן עיאדאת: אני לא רוצה לקחת יותר זמן, אני מודה ליושב ראש הוועדה על הביקור בבית הספר, כמובן יש שיתוף פעולה מאוד הדוק ומאוד רציני עם המועצה המקומית פה, עובדה שהמערכת הולכת ופורחת.
עורסאן עיאדאת: תודה למנהל בית הספר על האירוח וכמובן ידידי ועמיתי פריד גנאים שמוביל את מערכת החינוך המקומית במקצועיות וביד רמה בצורה מאוד מאוד מסודרת.
עורסאן עיאדאת: תודה רבה.
אלכס מילר: בבקשה, פריד.
פריד גנאים: אני אגיד את זה בקצרה, היות ומפקח המחוז סקר את הכל והוא מדבר בשם כולנו.
פריד גנאים: אדוני, יושב ראש ועדת החינוך של הכנסת, תפקידו של בית הספר זה להתמקד בהישגים לימודיים וגם ערכיים, בכדי להוות את התשתית של חברה ערבית יותר פלורליסטית, יותר גמישה, כאשר תרבות הדיאלוג ומשא ומתן מוטמעים חזק בחברה שלנו.
פריד גנאים: אין אני רוצה ואין השאיפה שלנו שתרבות העדר תהיה מושרשת בחברה הערבית, לכאן או לכאן, כי חשוב מאוד להיות תרבות פלורליסטית, גמישות, דיאלוג, משא ומתן.
פריד גנאים: זה חשוב מאוד ואלה הערכים שאנחנו רוצים להשריש בחברה הערבית.
פריד גנאים: אנחנו לא רוצים שיהיה לנו מה שקורה במדינות ערב, אם זה בשאר אסד ואם זה קדאפי וכל הדמוקרטים האלה.
פריד גנאים: לא עוד יהיה לנו, אלא לחזק את החברה שלנו לערכים אוניברסליים ודמוקרטיים.
פריד גנאים: זה חשוב מאוד.
פריד גנאים: בכדי להגיע לדבר כזה, חשוב מאוד שיהיה לכל בית ספר יסוד מארגן כערכים מרכזיים בכדי להוות למידה אינטגרטיבית מחלחלת במקצועות ההוראה וזה חשוב מאוד.
פריד גנאים: כל הנושא של השירות הלאומי.
פריד גנאים: אגב, אני בעד שירות לאומי אבל למסד את זה.
פריד גנאים: למסד את זה דרך מינהל, חברה ונוער, אני חושב שזה יותר איכותי, ולא בצורה חובבנית של עוד איזה פרויקט שאנחנו לא יכולים ל---
אלכס מילר: ראיתי שהבנות פה הן---
פריד גנאים: כן, עושות, אבל אני רוצה שיהיה יותר ממוסד.
עלי זחאלקה: זה לא חובבני, מה שנעשה פה.
פריד גנאים: לא פה, בראייה יותר רחבה, אני מתכוון, שיהיה ממוסד דרך מינהל חברה ונוער, לבדוק את כל הנושא הזה ולהתחיל להפוך אותו לכלל מגזרי במגזר הערבי ודבר מובנה.
אלכס מילר: יש למשרד החינוך הצעה אופרטיבית בעניין הזה?
פריד גנאים: מנהלת המחוז, ואני חושב שמפקח המחוז דיבר על זה, הולכת לקיים דיון בנושא הזה, למסד את זה ולפתוח את האופק לכל הנושא הזה, כי חשוב מאוד למסד אותו, ועם ערכים מרכזיים, עם מפת דרכים ברורה לכל הנושא.
פריד גנאים: דווקא ביסודי א' עושים עבודה טובה, אבל במקומות אחרים זה לא...
אלכס מילר: בסדר, רבותיי, אתם צריכים להבין, אנחנו מדברים כאן על צעירים, מאות צעירים שנכנסים למערכות שונות, אם זה בתי חולים או מערכות חינוך, אי אפשר לצפות מהם לאיזה שהיא מקצועיות יתר בזה.
אלכס מילר: כל אחד בתחום שלו, אתם יודעים לתת את ההדרכה, אבל העובדה שהילדים האלה במקום ללכת וכל אחד בדרך שלו, אם זה להקים משפחה או ללכת לעבוד, הולכים ותורמים לחברה, הם צריכים לקבל גב מכם, אם זה שעות הכנה לפני שהם נכנסים לכיתה, אם זה תמיכה בעתיד, שהם יידעו שהתרומה שלהם בסופו של דבר תשתלם להם בעבודה כשהם מסיימים או כשהם נשארים בתחום.
אלכס מילר: לא כל אחד יכול להיות מחנך, אנחנו כולנו מאותו תחום, זה לא דבר שהוא טריוויאלי.
אלכס מילר: להיכנס לכיתה מול 30 ילדים ויש לנו הרבה אנשים שנכנסים והם לא צריכים להיות בתוך המערכת הזאת.
אלכס מילר: אם כבר יש אנשים שאחרי שנתיים אפשר לזהות אם יש להם את זה או אין להם את זה, ואם כן והם כן הולכים, אז צריך לתת להם גב.
אלכס מילר: אתם מקבלים שנה-שנתיים אנשים שאתם בודקים אותם לפני שהם הולכים לעשות תואר ראשון והכנסתם אותם לכיתות ואחר כך אתם עוד חושבים אם כדאי או לא כדאי.
אלכס מילר: אנחנו מכירים אנשים, תאמינו, המנהלים מפחדים להכניס אותם לכיתות ולא חסר, בכל הארץ.
עורסאן עיאדאת: אין ספק, אדוני, שהנושא הזה הוא נושא שנמצא בחילוקי דעות בחברה הערבית בכלל ואנחנו חלק מהחברה הערבית.
עורסאן עיאדאת: צריך להדגיש את זה בצורה מסודרת.
עורסאן עיאדאת: אנחנו לא מנותקים מהקהילה שלנו ומהחברה שלנו ובכל זאת, בעקבות הדיון שהיה לפני כמה ימים בוועדה שלך בנושא הזה, אני ופריד גנאים יזמנו אצל מנהלת המחוז דיון מיוחד בנושא הזה.
עורסאן עיאדאת: הולך להתקיים דיון במחוז שלנו בנושא הזה, כדי לתת את הדעת בצורה מסודרת ואז זה לא יהיה פעולה פרטית של עורסאן עיאדאת או של פריד גנאים או של מישהו אחר, אלא יהיה משהו מסודר.
עורסאן עיאדאת: יהיה דיון בהנהלת המחוז בנושא הזה, עם אנשי המִנהלת שנמצאים היום במשרד המדע, אצל השר הרשקוביץ, ואנשים אחרים שותפים לעניין הזה.
עורסאן עיאדאת: יהיה דיון מסודר בנושא הזה ולא עוד כל אחד והיוזמה הפרטית שלו, ומי שעושה את זה יותר טוב ומי שעושה את זה פחות טוב.
עורסאן עיאדאת: המחוז ייתן את דעתו, כמו שמשרד החינוך אמור לתת את דעתו בנושא הזה.
עורסאן עיאדאת: אבל מאוד חשוב לדעת את זה, זה לא פשוט ולא קל, אנחנו חלק מהחברה שלנו, אנחנו נמצאים בתוך הקהילה שלנו וזה נושא שנוי במחלוקת.
עורסאן עיאדאת: את עבודתנו אנחנו עושים ונעשה בצורה הכי מסודרת שאפשר, תחת הכותרת של מדיניות שר החינוך ומשרד החינוך.
עורסאן עיאדאת: זה בנושא של השירות האזרחי לאומי.
פריד גנאים: גם ערך הנתינה לחברה שלנו חשוב מאוד.
פריד גנאים: אין לי ספק שההתנדבות והתרומה לחברה זה יטייב את החברה שלנו ואני רוצה להגיד את זה, אבל אני גם חייב להעלות בפני אדוני, יושב ראש ועדת החינוך בכנסת, קודם כל לבוגרים של שירות לאומי יש פריבילגיה, אבל זה לא על חשבון האיכות.
פריד גנאים: במידה ויהיה לי מישהו בוגר מסלול מצוינים או מורה איכותי עם ממוצעים גבוהים של 90% ומעלה, אל תצפה ממני שאני אשבץ מורה שבקושי קיבל ממוצעים של 65%.
פריד גנאים: אני מצפה לשלב את שניהם ביחד, שיהיו גם נקודות זינוק, ואנחנו רוצים לטייב את מערכת החינוך גם במגזר הערבי.
אלכס מילר: קודם כל אף אחד לא מתווכח על איכות, אף אחד לא מתווכח על הרמה, אבל צריך להבין גם את ההבדל.
אלכס מילר: ההבדל הוא שאתה לא מגייס אנשים למחקר באוניברסיטה ואתה חייב התמחות בתחום מסוים והם נמצאים בשמים, אתה צריך מחנך.
אלכס מילר: בסופו של דבר בן אדם שנכנס, שלא רק מביא לך את הציונים לתלמידים בגובה מסוים, אלא גם מביא להם ערכים, ואני חושב שבן אדם, שעם כל הבעייתיות ועם כל הלחץ מחליט בסופו של דבר ללכת ולתרום לחברה, הערך הזה הוא הרבה יותר חשוב מ-80 בפסיכולוגיה של גיל נעורים למול 75 בפסיכולוגיה לגיל נעורים.
אלכס מילר: אני מציע שאתם גם, כשאתם מקבלים החלטה, בן אדם אחד מול בן אדם שני שנכנס, ואני בכלל לא מדבר על איזה אנשים ומאיפה הם מגיעים ומאיזה תנועות ומי שולח אותם, אני לא נכנס לזה כרגע, זה לא מעניין, מה שמעניין זה מה הערך המוסף שמביא אותו צעיר שמסיים תואר ראשון בחינוך לחברה בה הוא הולך לעבוד.
עורסאן עיאדאת: כמה כאלה יש אגב?
אלכס מילר: לא יודע, אפילו שניים, זה המסר.
עורסאן עיאדאת: אני חושב שברגע זה המסר מקובל עלינו לגמרי, אבל אם יש מקרה פרטי כזה או אחר, הוא יובא לדיון בצורה מסודרת ונדון בזה.
אלכס מילר: אתם קובעים בסופו של דבר מדיניות, אני לא רוצה להרחיב בזה, כבר שבוע שני שאנחנו מתעסקים בזה, אני רק רוצה שבסופו של דבר לא רק מסר שהוא מסר מבחינת ההישגים, אלא גם מסר שהוא מסר חברתי, שכל אותם אלה שנכנסים למערכת החינוך, מתנדבים, מוציאים מעצמם, מתקשים גם מבחינת הלחץ החברתי על העניין הזה, אבל בסופו של דבר נקלטים, גם החברה צריכה להחזיר להם בחזרה בכך שהיא תומכת בהם אחרי שהם הולכים ולומדים לתואר ראשון.
אלכס מילר: רבותיי, זה לא יכול להיות חד צדדי, הילדים האלה נכנסים, הם תורמים, הם עובדים, אנחנו צריכים להחזיר להם באותה מטבע.
אלכס מילר: זה מבחינתי ובזה אני חושב שמיצינו את הנושא הזה.
אלכס מילר: אני רוצה לשמוע גם על אשכול 4, איפה אנחנו עומדים.
אלכס מילר: אני זוכר שהיו החלטות, היתה בשורה של משרד החינוך, אני לא עקבתי אחרי זה, טעות שלי, אבל מה קורה מבחינת המפה שהולכת להיות עם היישובים החדשים?
אלכס מילר: אני זוכר שהיתה איזה שהיא הצהרה בוועדת החינוך.
עורסאן עיאדאת: אני לא הייתי שותף להצהרות האלה.
עורסאן עיאדאת: אני רק יודע שאנחנו כל הזמן מבקשים ונלחמים על הכנסת כמה שיותר יישובים, השאלה היא בהחלט שאלה תקציבית, אך ורק.
עורסאן עיאדאת: אם ועדת החינוך יכולה גם היא להמליץ בפני התקציבאים, או בפני אנשי המשרד, להכניס עוד יישובים ערביים למסגרת של גני חובה או גנים מתוקצבים על ידי המשרד, אנחנו נשמח מאוד.
עורסאן עיאדאת: מה שקורה פה, למעשה, למעט שני יישובים, כל היישובים הערביים במחוז שלנו נמצאים בתוך האשכול.
עורסאן עיאדאת: שני יישובים, כפר קרע ועיריית באקה ג'ת, שעוד מעט תהיה שלושה יישובים, כי באקה וג'ת נפרדים אחד מהשני, אז---
אלכס מילר: גם באקה אל גרבייה, אני זוכר.
עורסאן עיאדאת: כן, על זה אני מדבר, באקה אל גרבייה וג'ת עוד לא נכנסו, לכן אני חושב שהמלצה שלכם או התערבות שלכם יכולים לסייע לנו להכניס את היישובים.
קריאה: כשתהיה שר החינוך בקדנציה הבאה.
אלכס מילר: אני חושב שאנחנו נפתור את זה עוד לפני הקדנציה הבאה.
אלכס מילר: רבותיי, אני זוכר שהיה דיון.
אלכס מילר: מתי בפעם האחרונה אתם ישבתם עם משרד החינוך?
אלכס מילר: מתי בפעם האחרונה היה דיון עם נציגי משרד האוצר לפתוח את כל העניין הזה של ה---
עורסאן עיאדאת: אני לא יודע, אני איש מחוז, אני לא איש מטה.
אלכס מילר: לא היתה לכם ישיבה---
עורסאן עיאדאת: לא, במחוז לא היה לנו שום קשר עם הנושאים האלה.
פריד גנאים: יש נוסחה דרך משרד האוצר---
אלכס מילר: אם זה שניים-שלושה יישובים בסך הכל, זה כבר---
פריד גנאים: זה במחוז חיפה, אולי במחוזות אחרים יש יותר.
אלכס מילר: מי יש היום באשכול 4 בדרום?
פריד גנאים: לא, אני לא מתכוון לזה.
פריד גנאים: בדרום דווקא כולם נכנסו.
פריד גנאים: אני מתכוון במחוז צפון---