GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס מילר: דרך אגב, הדברים שאתם העליתם שמה, את אותם הסוגיות אפשר להעלות גם כאן.
אלכס מילר: אני בטוח שגם שר החינוך מודע לכלל הבעיות שיש היום בציבור הסטודנטים, וגם יהיה אפשרות להעלות בחלקם גם לישיבת ממשלה, כזו או אחרת, שתדון על נושאים סטודנטיאליים.
אלכס מילר: אני בטוח שגם עמדתו בנושא יישמע.
אלכס מילר: טוב, אז אנחנו נתחיל.
אלכס מילר: בוא נעשה דבר כזה, איציק, יש לכם מצגת.
אלכס מילר: אני רואה, שאתם הכנתם\
אלכס מילר: אז בואו נתחיל מזה, ואז נתחיל התייחסויות.
אלכס מילר: אני, מה שאני רוצה לעשות, בואו נעשה את זה בצורה מסודרת, כך שאתם בזמן המצגת תעבירו לי רשימת דוברים מבחינתכם, מבחינת התאחדות הסטודנטים, כל מי שרוצה להתייחס, אם הוא לא קשור להתאחדות הסטודנטים, תעבירו לי פתק, שם, שם משפחה ותפקיד, נכניס אתכם לסדר הדוברים, וכמובן שר החינוך, מתי שאדוני תחליט להתייחס לנושא.
אלכס מילר: אנחנו נשמח.
איציק שמולי: תודה רבה אדוני.
איציק שמולי: אני קודם כל מבקש להתייחס למקום שבו אנחנו נמצאים, ועדת החינוך, כי בסוף זה מקום שהולך יד ביד עם הסטודנטים כבר כמה שנים.
איציק שמולי: זה מקום שאנחנו תמיד שמחים, והאמת, מרגישים די בטוחים להגיע לכאן.
איציק שמולי: אנחנו תמיד מוצאים כאן אוזן קשבת, ועל כך אני מודה לך ולחברי הועדה.
איציק שמולי: אין ספק שאתה שגריר אמיתי שלנו הסטודנטים, כאן בכנסת.
איציק שמולי: אני רוצה גם לברך את שר החינוך ולהודות לו שגם הפעם נעתר לבקשתנו והגיע לדיון ביום חגם של הסטודנטים.
איציק שמולי: אדוני השר, בשנתיים האחרונות מחלקים לך שבחים מעל כל במה, אני חושב שבצדק.
איציק שמולי: המפנה הדרמטי.
גדעון סער: ברוב הבמות.
איציק שמולי: ברוב הבמות.
איציק שמולי: אם זה הרוב אז זה בסדר.
איציק שמולי: אני חושב שהמפנה שחוללת במערכת ההשכלה הגבוהה הוא מפנה משמעותי שאת התוצאות הטובות שלו נדע, נזכה לראות רק בעוד כמה שנים, אבל אין ספק שאם אתה הצלחת לנטוע אופטימיות בקרב אנשי האקדמיה, אז אני חושב שבהמצב שלנו בהחלט מעודד.
איציק שמולי: הרפורמה הזאת לא פסחה גם על היחסים בין הממשלה ובין הסטודנטים.
איציק שמולי: אנחנו עד היום היינו רגילים, עד לכניסתך לתפקיד היינו רגילים להיות בעיקר במצב של קונפליקט, ומאז כניסתך לתפקיד אין ספק שהשיח ויחסים הם יותר ברמה של שותפות, ועל כך אני מודה לך.
איציק שמולי: זה לא דבר מובן מאליו כלל ועיקר.
איציק שמולי: אני רוצה גם להודות לסגנית השר, גילה גמליאל, שתומכת באופן עקבי בנו הסטודנטים, בזכויות הסטודנטים.
איציק שמולי: אני מניח שהיא תצטרף אלינו בהמשך, וכמובן ליו"ר הות"ת, עמנואל טרכטנברג, שזה כבוד גדול לעבוד לצידו.
איציק שמולי: [הצגת מצגת] הסטודנט הישראלי בשנת 2011, זו מצגת קצרה, לא נלאה אתכם יותר מידי, יש היום בישראל 293 אלף סטודנטים.
איציק שמולי: מתוכם כ – 230 אלף סטודנטים לתואר ראשון, מרביתם, מרבית הסטודנטים לתואר ראשון לומדים כבר היום במכללות ולא באוניברסיטאות.
איציק שמולי: זה איזה שהיא מגמה שאולי השא יוכל להרחיב עליה לאחר מכן, אבל זה בהחלט מופיע בתכנית החומש, הסתה של לימודי התואר הראשון למכללות, והתמקדות של האוניברסיטאות בתואר השני, ובתארים המתקדמים.
איציק שמולי: הגיל הממוצע של הסטודנטים הוא 26 שנים.
איציק שמולי: אתם יכולים לראות ש – 10 אחוז מהסטודנטים הם הורים לילדים, מה שמביא אותנו, את ההתאחדות, בשנה האחרונה להתעסק יותר ויותר בזכויות של סטודנטים שהם הורים, גם סטודנטיות, וסטודנטים שהם בדרך להיות הורים, כמו סטודנטיות בהיריון.
איציק שמולי: תיקון חקיקה שהובלנו, בעזרתו הגדולה של שר החינוך וסגנית השר, ודברים נוספים, מעונות לסטודנטים, מעונות לילדים הכוונה.
איציק שמולי: אמרתי קודם, היחס בין נשים לגברים באקדמיה הוא לטובת הנשים, 55 אחוז מהסטודנטים הם בעצם נשים.
איציק שמולי: 11 אחוז מהסטודנטים הם סטודנטים ערבים, ו – 89 אחוז מהסטודנטים הם סטודנטים יהודים.
איציק שמולי: בשנים, נאמר, בשנה, שנתיים האחרונות, נושא שכר הלימוד הוא נושא שמטריד אותנו פחות ופחות, בעקבות איזה שהוא סטטוס קוו שהתקבל עם הממשלה.
איציק שמולי: אי אפשר לומר את זה, לצערי, על כל עניין עלויות המחיה, עלויות הנלוות של הסטודנטים.
איציק שמולי: אני מדבר בעיקר על העלויות של המגורים והתחבורה.
איציק שמולי: ניתן לראות שמבחינת המגורים מרבית הסטודנטים סוחרים היום דירה ומרגישים היטב את מצוקת הדיור, המחירים הגואים, וגם המחסור בהיצע מוצא את ביטויו גם בשוק השכירות.
איציק שמולי: זה משפיע כמובן באופן דרמטי על הסטודנטים.
איציק שמולי: יש עוד בעיות נקודתיות בחלק מהמוסדות בכל מה שקשור למעונות.
איציק שמולי: אני מניח, זה קורה בעיקר בפריפריה, במוסדות כמו תל חי, ספיר, וגם באריאל, שהיא לא פריפריה, אבל יש שם גם בעיה.
איציק שמולי: אני מניח שהחברים יתייחסו לזה מאוחר יותר.
איציק שמולי: לצערי היום כ – 8 אחוז מהסטודנטים גרים במעונות, ויש תפוסה מלאה.
איציק שמולי: המעונות כיום הם בתפוסה מלאה.
איציק שמולי: זה משהו שאנחנו נשאף לקדם אותו בחודשים הקרובים כמענה, לפחות חלקי\
איציק שמולי: לבעיית הדיור של צעירים וסטודנטים.
איציק שמולי: מבחינת הרכב ההוצאות של הסטודנטים – אתם יכולים לראות שסך הכל מרכיב מאד משמעותי של ההוצאות הוא נוגע בתחום הדיור, גם שכר הדירה, וגם ההוצאות הנלוות, מה שנקרא במצגת: צרכים נלווים, שכולל את הארנונה, את החשמל, וכל מיני מסים.
איציק שמולי: מרכיב משמעותי נוסף בסל ההוצאות שלנו הולך, אין מה לעשות, גם על בילויים, וגם על נסיעות.
איציק שמולי: זה חלק מהעניין של להיות סטודנטים.
איציק שמולי: יש עוד דברים נוספים, אבל אתם יכולים לראות שחלק ניכר מההוצאות הולך על נסיעות ומגורים.
איציק שמולי: סך הכל ההוצאה הממוצעת של סטודנט היא כ – 4,300 שקלים.
איציק שמולי: ההכנסה הממוצעת של הסטודנטים – 80 אחוז מהסטודנטים עובדים, וזה נתון מאד משמעותי.
איציק שמולי: ההוצאה הממוצעת של הסטודנטים נעה בסביבות ה – 3,500 שקל, הנה, אפשר לראות את זה בבולט השלישי, כ – 3,400 שקלים.
איציק שמולי: כלומר, על אף העובדה ש – 80 אחוז, כ – 80 אחוז מהסטודנטים עובדים תוך כדי הלימודים, עדיין הם לא מצליחים להדביק את ההוצאות, וזה נתון שצריך להדאיג את כולנו.
איציק שמולי: מטבע הדברים, בחודשי הקיץ, השכר הממוצע של הסטודנטים עולה מכיוון שיש להם יותר זמן פנוי, והם יכולים לעבוד יותר שעות.
איציק שמולי: 55 אחוז מהסטודנטים מקבלים סיוע כלכלי מההורים.
איציק שמולי: יש לנו יסוד סביר להניח שחלק ניכר מהם לא היו יכולים לצלוח את דרכם באקדמיה אלמלא התמיכה הזאת של ההורים.
איציק שמולי: אנחנו יודעים להגיד שכ – 5 אחוז מהסטודנטים מגיעים מאשכול 1, 2, שזה אשכול סוציו – אקונומי הנמוך ביותר.
איציק שמולי: ייאמר לזכות הות"ת, מל"ג, וכמובן שר החינוך, שנעשים כל הזמן ניסיונות גם להגדיל את היקפי הסיוע, וגם להתאים אותם בצורה טובה יותר, למשל, עד לפני כמה שנים חלק ניכר כספי הסיוע ניתן בצורה של הלוואות שהסטודנטים פשוט לא השתמשו בהם, עשו שם כל מיני הסטות למענקים ודברים מהסוג הזה, שבעצם הגבירו את היקף השימוש בכספי הסיוע.
איציק שמולי: אתם יכולים לראות גם את גובה הסיוע הכלכלי לאורך שנת לימודים.
איציק שמולי: כמו שאמרתי, המספרים מדברים בעד עצמם.
איציק שמולי: מבחינת תחבורה – כ – 42 אחוז מהסטודנטים נוסעים בתחבורה ציבורית.
איציק שמולי: לפרוייקט: חופשי סטודנטיאלי, שעליו דיברנו הרגע בועדת כלכלה, שמעניק לסטודנטים כ – 50 אחוז בתחבורה ציבורית, 50 אחוז הנחה בתחבורה ציבורית, יש חלק גדול בהצלחה של הדבר הזה.
איציק שמולי: יש לנו בעיה קשה בכל מה שקשור לתחבורה ציבורית בינעירונית, זה בעיה שנוגעת בעקר למוסדות בפריפריה, ולכן, כצעד משלים, אנחנו כרגע שואפים, בעזרתו של שר התחבורה, וועדת הכלכלה של הכנסת, לקדם תחבורה ציבורית מוזלת גם ברובד הבין עירוני.
איציק שמולי: 40 אחוז מהסטודנטים מגיעים לקמפוס עם מכונית או בקטנוע, ו – 16 אחוז ברגל.
איציק שמולי: אני מניח שזה לא מתחבר פה ל – 100 אחוז, אז 4 אחוזים נוספים זה בקטנוע.
איציק שמולי: מבחינת מילואים – כ – 40 אחוז מהסטודנטים משרתים במילואים.
איציק שמולי: אגב, אני כרגע בשירות מילואים, ואני מקבל סמסים מהמ"פ.
איציק שמולי: אז מכאן אני ממשיך לקו.
איציק שמולי: אז אולי זה דוגמא חיה, אבל הסטודנטים לפני כשבוע, אדוני היושב ראש, אתה הזכרת שהיה כאן יום המילואים בכנסת, ובאמת יכולנו לשמוע מהקמל"ר עצמו עד כמה הסטודנטים מהווים מרכיב מאד משמעותי מכל מערך המילואים של צה"ל.
איציק שמולי: נקודה אחרונה שבה אני מבקש לגעת במצגת הזאת, ובעיני היא המשמעות האמיתית של היותנו סטודנטים, היא המעורבות החברתית.
איציק שמולי: חלק מרכזי מלהיות סטודנט זה לא רק לרכוש השכלה גבוהה, ולהרחיב את האופקים, זה גם להיות מעורה בכל מה שקורה סביבך, וכשדברים לא נראים לך אז גם לעשות משהו בנידון.
איציק שמולי: לכן, כבדרת קבע ניתן לראות שהסטודנטים תורמים לחברתם.
איציק שמולי: מרבית הסטודנטים מעורבים היום חברתית.
איציק שמולי: ניתן לראות את הנתונים על הלוח.
איציק שמולי: 25 אלף סטודנטים פעילים בפרויקטים של פר"ח.
איציק שמולי: אין לנו את הנתון של סטודנטים שמתנדבים ללא תמורה, אבל אנחנו יודעים להגיד שההיקפים הם די גדולים.
איציק שמולי: אני מניח שאנחנו נבדוק את זה בסקר הבא.
איציק שמולי: גם ברמה של ההתאחדות, זה קו שאנחנו מאמצים אותו, בסך הכל הסטודנטים די מאוחדים בכל העולם בכמיהה שלהם ליצירתה של חברה שוויונית ומוסרית יותר.
איציק שמולי: בכל חברה יש דברים שניתן לתקן.
איציק שמולי: אנחנו רואים שהמדינות ערב, כל המהפכות שקורות היום זה מי שמוביל אותם בעיקר צעירים וסטודנטים.
איציק שמולי: ישראל היא אומנם עדיין לא מצרים, אני מקווה שגם לא תהיה בדרך לשם, או לוב, אבל גם כאן אנחנו, יש דברים שמציקים לנו מעת לעת, ואנחנו, כשהם עולים לסדר היום אנחנו גם אומרים, וגם עושים, וגם מוחים, בנוגע לאותם הדברים.
איציק שמולי: דוגמאות מהחודשים האחרונים: המאבק של העובדים הסוציאליים, מאבק הנכים, מאבק תמלוגי הגז, ומאבק חוק האברכים.
איציק שמולי: אני מניח שעם חלקם חברי הכנסת מסכימים, עם חלקם חברי הכנסת לא מסכימים, אבל עצם העניין שכשסטודנטים משהו בוער בהם ולא נראה להם, הם קמים ואומרים, ומביעים את מחאתם, זה משהו שצריך לברך עליו.
איציק שמולי: אנחנו יודעים, חוץ מלמחות אנחנו יודעים גם להירתם, אדוני השר, למשימות לאומיות.
איציק שמולי: ההתאחדות לקחה על עצמה שתי משימות לאומיות, גם את כל עניין הטיפול הממשלתי בניצולי השואה.
איציק שמולי: זה פרוייקט שהסטודנטים מוציאים אל הפועל, וגם כל עניין קידום ההסברה הישראלית בעולם בעזרת הפורום שבו אנחנו יושבים: איחוד הסטודנטים האירופאי.
איציק שמולי: זה משהו שאנחנו מאמינים שיש לנו יתרון יחסי בו, ולכן אנחנו פועלים בו ללא לאות.
איציק שמולי: זהו אדוני השר, ואדוני היושב ראש.
איציק שמולי: אני באמת מודה לכם על הדיון החשוב.
איציק שמולי: נכבדי, חברי הכנסת, גם לכם אני צריך להביע את תודתי.
איציק שמולי: הועדה הזאת תמיד קשובה ופתוחה לסטודנטים, ועל כן אני מודה לכם.
אלכס מילר: אני חושב שבאמת אנחנו באים ועושים סיכום של מה יש לנו בפועל בארץ מבחינת גם פעילות שלכם, אפשר לראות שאתם באמת קיבלתם החלטות נכונות בהיבט אסטרטגי, מה באמת התאחדות הסטודנטים בכלל, מבחינת העיסוק וייצוג הסטודנטים, אם זה נושאים חברתיים, ואם זה נושאים שהם נושאים כלכליים, ולא רק שכר לימוד, שאני חושב שזה היה מהות, נגיד, בשנות תחילת ה – 2000 וסוף שנות ה – 90', שבאמת ציבורית כבר לא היה ברור מה תפקידה של הארגון המייצג.
אלכס מילר: אז באמת ניתן לראות שאתם עושים עבודה נפלאה בכל מה שקשור לייצוג סטודנטים, בפעילות חברתית, בפתרון הבעיות.
אלכס מילר: יש עוד כמה דברים שאני חושב שכדאי לקדם אותם, ובאמת זה כבר עניין שאנחנו יכולים לחשוב עליו ולעשות את הדיונים האלה בהיבט נקודתי.
אלכס מילר: אני מעביר את זכות הדיבור לשר החינוך, חבר הכנסת גדעון סער.
אלכס מילר: כך שאנחנו נוכל גם להתקדם, ויש לנו רשימת דוברים, ולאט לאט אנחנו נוכל להתקדם גם שם.
גדעון סער: אני רוצה בראשית הדברים לשבח אותך, כי לרשות ועדת החינוך הגיע בקדנציה הזאת, אני חושב שככה אתה גם רואה את עצמך, כנציג אמיתי של ציבור הסטודנטים.
גדעון סער: גם היה לך, היו לך זכויות ביוזמה, ובחקיקה של חוק זכויות הסטודנט, ואתה ללא ספק מחובר היטב לצרכים של ציבור הסטודנטים, ואני חושב שאין לציבור הסטודנטים, לא יכול להיות לו נציג יותר טוב בראש הועדה הזאת.
גדעון סער: אני מקווה רק שאם יתגלו מחלוקות כאלה ואחרות, תוכל לשמוע על אובייקטיביות.
גדעון סער: זה החשש היחידי שלי.
אלכס מילר: אנחנו תמיד לוקחים דברים בפרופורציה.
גדעון סער: על כל פנים, שבחים על הכינוס הזה.
גדעון סער: אני גם רוצה לשבח את התאחדות הסטודנטים.
גדעון סער: היו לי מספר מפגשים עם נציגי הסטודנטים, צריכים להיות לי בראשות יושב ההתאחדות, איציק שמולי, וגם בראשות היושב ראש הקודם, ואני רואה בסטודנטים שותפים למערכת ההשכלה הגבוהה.
גדעון סער: זאת אומרת, זאת נקודת המוצא שאיתה יצאנו, ולא בכל הדברים הצלחנו להגיע לאיפה שרצינו.
גדעון סער: היו לנו הישגים מסויימים, אבל זאת נקודת המוצא.
גדעון סער: ואנחנו רואים שאיפה שאנחנו פועלים בתחום החינוך וההשכלה הגבוהה, אני מדבר, אולי גם זה יוצא נכון יום אחרי ההסכמות בנושא החטיבות העליונות עם ארגון המורים, איפה שעובדים ברצון משותף לקדם מערכת, הרבה יותר קל להשיג הישגים, ובעבר, בעיקר המערכת הזאת של ההשכלה הגבוהה הייתה מערכת משוסעת, לא רק בעמידה של סטודנטים מול האוצר, אלא גם האוצר מול המערכת של ההשכלה הגבוהה.
גדעון סער: האוניברסיטאות נגד המכללות.
גדעון סער: המרצים, הסגל הבכיר, הסגל הזוטר.
גדעון סער: אנחנו, בקדנציה הזאת משתדלים לפעול בגישה קצת שונה.
גדעון סער: היו לנו מספר הסכמות.
גדעון סער: הייתה לנו הסכמה עם ציבור הסטודנטים שכללה גם הסכמה מסויימת בסוגיית שכר הלימוד עד תשע"ג, אם אינני טועה.
גדעון סער: באותה מסגרת אנחנו גם סילקנו איזה שהיא מחלוקת שהייתה תולדה של הקדנציה הקודמת, והעברנו, כאקט של רצון טוב, סכום של 100 מיליון שקלים לסטודנטים עבור מחלוקת שנגעה לשנות לימוד קודמות, תשס"ט ו – תש"ע כמדומני.
גדעון סער: ולא, זה מצד אחד הגענו להסכמה ואנחנו מכבדים את ההסכמה הזאת.
גדעון סער: לא הצלחנו להגיע לרפורמה משותפת למרות שאני חייב לומר שהיו מאמצים כנים מצד כל הצדדים כדי לנסות ולהגיע.
גדעון סער: הנושא הזה היה מאד מורכב.
גדעון סער: בוודאי אם היינו מגיעים להסכמה גם עם ציבור הסטודנטים, המערכת הייתה היום עוד יותר חזקה.
גדעון סער: ואני מצטער על זה, אבל לא הצלחנו, ואני לא התייאשתי מהרצון להגיע להבנה כזאת.
גדעון סער: בסך הכל הסטודנטים הם הצרכנים של מערכת ההשכלה הגבוהה מצד אחד, אבל מצד שני – הם גם הציבור שבחלקו יתפתח ויגיע לעמדות בתוך המערכת של ההשכלה הגבוהה, ובמובן הזה, הם הנהנים כאשר מערכת ההשכלה הגבוהה מצוייה בתוך תהליכים של שיפור, ובתוך תהליכים של רפורמות.
גדעון סער: ואנחנו בסך הכל היום מתקדמים בהרבה מאד דברים, גם מזרימים משאבים, גם משנים הרבה מאד דברים שהיו קפואים הרבה מאד שנים, ממודל תיקצוב שלא היה רלוונטי, ושלא קידם מצויינות במחקר והוראה, ועד למהלכים של שקיפות, למשל, בנושא השכר באוניברסיטאות, שזה דבר שהוא בסופו של דבר, מאד חיוני למערכת, והסטודנטים הם, בסופו של דבר ה – .
גדעון סער: end user אנחנו תוך מספר ימים, אדוני היושב ראש, נודיע על הזוכים הראשונים במהלך של מרכזי המצויינות, מהלך שהצגנו גם בפני הועדה הזאת שבמסגרתו יוקמו באוניברסיטאות שלנו 30 מרכזי מצויינות במהלך השנים, של תכנית החומש.
גדעון סער: אני יכול כמובן לתת דוגמאות רבות.
גדעון סער: מגמת דברי היא להצביע על זה שבסופו של דבר, כאשר המערכת מתקדמת, ולמשל, משפרת את היחס בין מרצה למספר סטודנטים בכיתה, שזה דבר שהיה בהידרדרות מתמדת בעשור הקודם לפחות, אז בוודאי שהסטודנטים הם הנהנים מכך.
גדעון סער: יש הרבה מאד נקודות שקידמנו ביחד עם נציגי הסטודנטים.
גדעון סער: למשל: הנושא של סטודנטים במילואים.
גדעון סער: המועצה להשכלה גבוהה בראשותי אימצה כללים להתאמות לסטודנטים במילואים.
גדעון סער: אנחנו נמצאים היום לקראת סיום בניסוח המשפטי של הכללים.
גדעון סער: אחר כך הם יתפרסמו ברשומות, אחרי שברמה העקרונית הם אושרו על ידי המועצה להשכלה גבוהה.
גדעון סער: הכללים האלה, בהתאם למנדט שהמחוקק נתן, ואתה בוודאי היית מעורה גם בנושא הזה בשעתו, קובעים שורה של דברים: רכז מילואים בכל מוסד.
גדעון סער: אפשרות להשתתף בקורסים חוזרים בעקבות שירות מילואים.
גדעון סער: מועדים מיוחדים למבחנים.
גדעון סער: הגשת עבודות לסטודנטים ששירתו במילואים, ושורה של דברים שנוגעים להשלמת חומר, למלגות, למעונות, לנקודות זכות.
גדעון סער: ואני חושב שבתחום הזה הייתה התקדמות רבה.
גדעון סער: יש היום יותר מועדות, ואנחנו בהחלט דוחפים את השלמת המשימה על דרך של פרסום הכללים.
גדעון סער: אנחנו הגדלנו את מכסת פר"ח גם לחיילי מילואים.
גדעון סער: יש כאלה שאמרו שהסכום הוא לא סכום דרמטי, סכום של 1,000 שקל לסטודנט.
גדעון סער: העלות הכוללת היא עלות של קצת יותר מ – 3 מיליון שקלים.
גדעון סער: אבל אני חושב שזה משתלב באותה מגמה שדיברתי עליה.
גדעון סער: נכנסנו למהלך של הקלות שנוגעות לסטודנטיות בהיריון.
גדעון סער: גם פה התאחדות הסטודנטים הייתה מאד פעילה, ובעצם הלכנו, והייתה גם סגנית השר לא הגיעה, אבל אני אומר לשבחה שהיא בהחלט דחפה את הנושא הזה שהתקדם בשני אופנים: אנחנו העברנו כבר חקיקה בקריאה ראשונה, בכנס החורף, בכנס הקודם של הכנסת, לפני היציאה לפגרה, והחקיקה הזאת הסמיכה את המועצה להשכלה גבוהה לקבוע כללים לכלל המוסדות ביחס לסטודנטיות בהיריון, שאגב, יהיו שותפים בה גם נציגי הסטודנטים עצמם.
גדעון סער: ובין היתר נקבעו התאמות במועדי מבחנים ועבודות.
גדעון סער: במקביל, ועדה נוספת בראשות נשיאת אוניברסיטת בן גוריון, פרופ' כרמי, סיימה לגבש דו"ח שממליץ על שורה של פעולות, ולמעשה, אני לא רוצה להיכנס לכל הפרטים, אבל בהחלט יש המלצות מפורטות שאנחנו במתווה הזה מקדמים אותן.
גדעון סער: אנחנו הגדלנו את קרן הסיוע לסטודנטים ל – 50 מיליון שקלים.
גדעון סער: הכנסנו בתוך הפרמטרים של הקצאת כספים פרמטרים שנוגעים לשירות לסטודנט, כמו למשל: מה שדיברתי קודם: היחס בין הסגל לסטודנטים, כדי, בסופו של דבר, לתמרץ את המוסדות לשפר את הפרופורציה הזאת, וגם במודל שפּוּתח בות"ת שנוגע לכספי בינוי ולהקצאה שלהם, פרמטר מרכזי הוא יחס בין מספר סטודנטים לבין שטח, כדי לשפר את שטחי הלמידה והמחקר בקמפוסים.
גדעון סער: העברנו תקנות בנושא נגישות.
גדעון סער: אנחנו רוצים לקבוע התאמות לסטודנטים בעלי מוגבלויות.
גדעון סער: גם קבענו תקציב מיוחד לזה.
גדעון סער: היום זה במשרד המשפטים נמצא.
גדעון סער: אנחנו גם מתקדמים בנושא של לקויות למידה.
גדעון סער: יש כבר היום פעילות במרכזים בתוך הקמפוסים, אבל יש ועדה, בראשות ד"ר ליאורה מרידור, שמסיימת את העבודה שלה, ואנחנו בהתאם נשלים התקנה של תקנות.
גדעון סער: אינני יודע, נדמה לי שהם גם יגיעו לועדה בראשותך, אדוני היושב ראש, וזה בוודאי יהיה נושא חשוב.
גדעון סער: אני גם רוצה לנצל את המעמד הזה לשבח את ציבור הסטודנטים בשני נושאים עיקריים: הנושא הראשון, בעצם שניהם צוינו על ידי יושב ראש ההתאחדות, הוא נושא של מעורבות חברתית.
גדעון סער: אני חושב שציבור הסטודנטים צריך להיות מעורב, צריך להיות איכפתי, צריך להיות ציבור שמזדעק לנוכח עוולות חברתיות, וזאת מגמה, לפי דעתי, טובה.
גדעון סער: אז תמיד יכולים להיות ויכוחים על כל נושא ונושא אם זה נכון, אם זה לא נכון, אבל כמגמה זה בוודאי דבר נכון.
גדעון סער: הנקודה השנייה היא ההשתתפות הפעילה בארגונים בינלאומיים של סטודנטים, ואני יודע שהסטודנטים אירחו השנה את ארגון הסטודנטים של מדינות אגן הים התיכון.
גדעון סער: אנחנו מדינה שההתמודדות שלה במערכת ההסברה היא לא קשורה בכלל לאיזה ממשלה מכהנת באיזה תקופה.
גדעון סער: היא דבר רציף.
גדעון סער: זו לא פעילות שיכולה להתבצע רק על ידי נציגים דיפלומטיים, היא פעילות שנוקטים בה היום יוזמות ברמות שונות, וסטודנטים שיש להם עולם מושגים משותף עם סטודנטים במדינות מתקדמות, יכולים לשחק פה תפקיד חשוב, ואני גם משבח את זה, וגם קורא להגביר את המגמה הזאת.
גדעון סער: הנקודה השנייה שאני חושב שהסטודנטים צריכים לשקול אולי כמדיניות של הנהגת הסטודנטים, שהייתה, אגב, מאד פעילה גם במשא ומתן שלקחנו, במהלך שהיום אנחנו מקדמים, של העברת המכללות להוראה לאחריות תקציבית של ות"ת, שבמסגרתו כבר יש שניים, או שלושה תהליכים של איחודי מכללות שהחלו, תהליך מאד מורכב, אבל מאד חשוב, והתייחס בעצם לחשיבות שבה רואים הסטודנטים את הפרופסיה של ההוראה.
גדעון סער: היום אנחנו נמצאים באיזה שהיא נקודה, שאנחנו מזהים אותה גם בציבור, כהתחלה של עלייה בביקוש להוראה.
גדעון סער: אחרי הרבה מאד שנים שהיו תהליכים הפוכים.
גדעון סער: אנחנו ראינו השנה עלייה של 30 אחוז בהסבה של אקדמאים להוראה, ואני מייחס את זה למספר דברים, גם למהלכים, גם להסכמי השכר החדשים עם המורים, אבל גם למגמה אמיתית שקיימת בחברה הישראלית שנובעת מההבנה של החשיבות של ההוראה, והחשיבות של החינוך לעתיד שלנו.
גדעון סער: אני חייב להגיד גם שבעקבות המהלכים של הרפורמה גם השכר הוא שכר שונה, עכשיו הגענו לחטיבה עליונה עם המהלכים של הרפורמה, ואני חושב שמכאן אני רוצה לקרוא לציבור הסטודנטים, ולקרוא למנהיגים של ציבור הסטודנטים, וגם לא רק לציבור הסטודנטים שלומד חינוך, או לומד במכללות להוראה, אלא לכלל ציבור הסטודנטים, לשקול לקחת את הדבר הזה כדגל, כיוון שבסופו של דבר 1 – אני חושב שזה מקצוע עם הכי הרבה סיפוק.
גדעון סער: 2- זה מקצוע עם הכי הרבה השפעה על החברה ועל העתיד שלה.
גדעון סער: אני חושב שאם הסטודנטים ייקחו את זה כדגל ובדגש על ללכת להוראה בפריפריה, גם חברתית וגם גיאוגרפית, זה מאד ישתלב עם מגמות שגם היום הממשלה דוחפת אותם, הם גם קיימות היום בחברה הישראלית, ובסופו של דבר, אלה הדברים הכי חשובים, לפי דעתי, לעתיד המדינה.
גדעון סער: בסך הכל אני רוצה לברך את ציבור הסטודנטים ביום הזה.
גדעון סער: יכול להיות שבעתיד ועדת החינוך צריכה, אדוני היושב ראש, לשקול להעתיק את הישיבה הזאת, שהיא ישיבה חשובה לציון יום הסטודנט, לאחד מימי הסטודנטים בקמפוסים שמתקיימים.
אלכס מילר: כן, אבל זה בשעות הערב.
גדעון סער: יש בהם הופעות.
גדעון סער: אני לא חושב שיש בתקנון הכנסת, מהתקופה שהייתי פרלמנטר יותר פעיל, מגבלה על כינוס ועדת החינוך בשעות הערב, או אפילו מעבר לשעות הערב, ואני מודיע מראש שאם יזמינו אותי לישיבה כזאת אני אגיע.
אלכס מילר: אני, תראה, אני אקבל את זה, אבל בשביל שלא להסתבך עם כל מוסד ומוסד, כי אז זה אחר כך, אתה יודע.
גדעון סער: תעשה סבב.
אלכס מילר: לא, אני קודם כל אני מתחיל איתם.
אלכס מילר: קודם כל שיבואו ויעשו.
אלכס מילר: הגיע הזמן, אחרי כל אותם 20, 30 שנה שהם עושים ימי סטודנט כל אחד בנפרד, פעם אחת שיעשו משהו, אתה יודע, מרוכז.
אלכס מילר: יום סטודנט לאומי, בצורה גלובלית, שיעשו כולם ביחד, ואז אנחנו נגיע ונעשה את זה.
אלכס מילר: זה היה הרעיון ההתחלתי, רבותיי, הייתי שמה.
אלכס מילר: תעשו לי טובה, אתם פעם אחת תעשו את זה כולם ביחד.
אלכס מילר: טוב, אנחנו ממשיכים הלאה.
אלכס מילר: תודה אדוני השר גם על דברי הברכה שלך.
אלכס מילר: כמובן שיש לנו גם אתגרים רבים לפנינו.
אלכס מילר: אין ספק שגם אותם הרפורמות שאתם עושים אנחנו צריכים לראות שהדברים יוצאים לפועל, ובסופו של דבר המטרה היא אותה מטרה של כולנו, וזה להרחיב נגישות, ולחזק את מערכת ההשכלה הגבוהה, ואין מה לעשות, צריך לקבל החלטות אמיצות גם בנושא הזה, והכדור הוא בשני הצדדים: גם בהתאחדות הסטודנטים, וגם במועצה להשכלה גבוהה, אוניברסיטאות.
גדעון סער: אני מנצל רק את ההזדמנות להציע ליושב ראש הועדה, מאחר שבשבוע שעבר ות"ת גם אישרה מודל שהגדיל מאד את תיקצוב המכסות לסטודנטים במכללות, בדגש על מכללות בפריפריה שאם תמצאו לנכון לדון בזה, כי הרי גם זה נוגע גם למוסדות, אבל גם לסטודנטים.
אלכס מילר: אז אנחנו גם ננצל ההזדמנות לברך כאן אצלנו בועדה אורח, חבר הכנסת שנכנס לא מזמן כחבר כנסת מהמניין, חבר כנסת דורון אביטל.
אלכס מילר: ברוכים הבאים לועדת החינוך, מסיעת קדימה.
אלכס מילר: חברים, אנחנו ממשיכים הלאה.
אלכס מילר: יש לנו כאן את רן לבנה, שהוא ראש אגודת הסטודנטים באוניברסיטת תל אביב, בבקשה.
רן לבנה: צר לי אולי קצת להעיב על השמחה, כיוון שהיו לי שבועיים די עמוסים בתוך המוסד שלי, אבל אדוני שר החינוך, אני אומר את זה גם לחברי יושבי הראש של האגודות, אם למישהו מאיתנו נדמה שהמערכת היא בתאוצה כלפי מעלה, אז זה לא בגלל שהיא בתאוצה כלפי מעלה, אלא היא פשוט באופן יחסי בתאוצה כלפי מעלה לעומת העשור השחון של תחילת שנות האלפיים, ואני לא מדבר על כל מיני נושאים שכל הזמן עולים על השולחן, אם זה הנושא של שקיפות במוסדות, או אם אתמול הפגישה האחרונה שלי הייתה עם דיקן הפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב שהסביר לי שבתוך בתי חולים הולכים לפתוח עכשיו, כנראה, תוך כמה שנים, מכללות פרטיות, מה שאומר שסטודנטים שהיום לרפואה, שעושים שנים קליניות, לומדים לצורך העניין באיכילוב, אם לומדים באוניברסיטת תל אביב, בכל מוסד אחר, אז איכילוב יפתח מכללה פרטית אצלו, מאיזה שהיא שלוחה של קפריסין, שהשכר לימוד של 30 אלף יורו.
רן לבנה: אני לא יודע איפה הדברים האלה עומדים.
רן לבנה: אני גם לא מדבר על הנתונים שאיציק הציג, שהם נתונים שהם מחרידים.
רן לבנה: 80 אחוז מהסטודנטים בישראל עובדים, כשאתם בודקים לפי הסקר של ההתאחדות את העובדה שהשכר החודשי הממוצע הוא 3,400 שקל, כשההוצאות הם בסביבות ה – 4,500 שקל, קרי, רובם המכריע של סטודנטים בישראל היום נעזרים או בהורים, או בהלוואות מבנקים.
רן לבנה: המשמעות של זה אומרת, שאם אנחנו רוצים שמדינת ישראל תתבסס על ההון האנושי שלה ב – 20 שנים הקרובות, כי אנחנו לא רוצים כלכלה שתתבסס על גז או על נפט, או על זהב, שחלקם יש לנו וחלקם אין לנו, אז זה אומר שהסטודנט הממוצע שרוצה להשכיל וללמוד ולתרום למדינה לא יכול להשקיע יותר מידי בלימודים שלו.
רן לבנה: אדוני השר, נקודה שהוא אולי לפתחך, או אני מקווה שהיא לפתחך, כמישהו שכן נמצא בעולם הסטודנטיאלי כבר 5 שנים, ומכיר את הגלגולים השונים, ואכן אנחנו נמצאים באיזה שהוא קו עלייה יחסי, דיברת על הנושא של היחס מורה – תלמיד בכיתות.
רן לבנה: כמגדירים למוסדות ציבוריים שהם יתוקצבו לפי יחס מורה – תלמיד ביד אחת, וביד שניה לא נותנים להם תוספת תקציב, הלכה למעשה קונסים אותם כשהם לא מצליחים לעמוד ביחס הזה.
רן לבנה: זה לפחות המצב, אני יודע, במוסד שבו אני לומד, ולפחות בעוד 3 אוניברסיטאות.
רן לבנה: מעבר לכך, מכיוון שבדרך לכאן קיבלתי טלפון מחו"ל, מערן חכים, שהוא יושב ראש ועד הסגל הזוטר באוניברסיטת תל אביב, אז אני מצטער לבשר לכולם שהמשא ומתן הארצי בין ועד הסגל הזוטר לוועד ראשי האוניברסיטאות, או בא כוחו, שהוא היום המנכ"ל של אוניברסיטת תל אביב, התפוצץ, כמו שאני קורא את זה עכשיו, מכיוון שאני כן נמצא בקשר רציף עם ועד הסגל הזוטר, אנחנו הולכים לקראת, כנראה, השבתת לימודים בתחילת סמסטר א', וכבר עיצומים לפחות בשני המוסדות הגדולים: בעברית ובתל אביב בתקופת הבחינות הנוכחית.
רן לבנה: הנושא של הסגל הזוטר, כשמדברים על נושאי הוראה, או על בריחת מוחות, חד וחלק מדברים אך ורק על הסגל הזוטר.
רן לבנה: אני אתן את הדוגמא האישית שלי, אחי, שהוא ציוני בכל רמ"ח איבריו, עושה היום דוקטורט בברקלי, הוא העדיף לעשות את הדוקטורט שלו באוניברסיטת חיפה, אבל מהסיבה הפשוטה שהוא לא רצה לעבוד ב"צומת ספרים" בקיץ, הוא העדיף לנסוע לחו"ל, על אף שהוא רצה להשתקע בארץ.
רן לבנה: כמובן שכולנו מברכים על כל תכנית של החזרת מוחות, ועל כל מרכזי מצויינות.
רן לבנה: התחושה לפחות שלי, מהשטח, ואני לא מתיימר להיות איש אקדמיה, על אף שיוצא לי להיפגש עם די הרבה דיקנים ונשיאי מוסדות, היא שהיום אין מקום לאנשי הסגל הזוטר, הדוקטורנטים, המסטרנטים שנמצאים היום באוניברסיטאות, גם במכללות.
רן לבנה: הפתרון האמיתי לבעיית בריחת המוחות, וגם לנושא בעיות ההוראה באקדמיה, הוא הנושא שלהם.
רן לבנה: מסמך הדרישות שלהם שהם הגישו, מסמך שהוא היה נראה עלוב בהשוואה למסמכים אחרים, מדברים כולה על תוספת של 140 מיליון שקלים, ואין לי ספק שזאת הולכת להיות הנקודה הנפיצה בשנתיים, שלוש הקרובות.
רן לבנה: מיותר לציין, שלפחות במוסדות הגדולים, סגל ההוראה מורכב היום 60, בסביבות ה – 60 אחוז מחברי סגל זוטר ומורים מהחוץ, שהם מאוגדים בוועד הזה.
אלכס מילר: יש לנו כאן את הדס לוי מהמרכז האקדמי באריאל.
הדס לוי: כבוד השר, יושב ראש הועדה, אלכס מילר, כמו שאיציק ציין אתה שגריר הסטודנטים, בעיקר של הסטודנטים באריאל.
הדס לוי: אני רציתי להעלות את העניין של מחירי הדיור, מחירי המעונות לסטודנטים.
הדס לוי: לפי ההגדרה היבשה, מעונות הינם שירותי דיור מוזלים לסטודנטים.
הדס לוי: זו ההגדרה הרשמית, אבל לצערנו אנחנו רואים שזה לא מה שקורה במרכז האוניברסיטאי באריאל.