GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ג'מאל זחאלקה: אני יחידי.
ג'מאל זחאלקה: אין אף אחד שתומך בעמדתי.
אלכס מילר: אולי זה לא מצביע שאתה צדיק, אולי זה מצביע שאתה טועה.
זבולון אורלב: אתה לא צדיק בסדום.
זבולון אורלב: אתה סדום במדינת ישראל.
זבולון אורלב: אנשי סדום נהגו כך.
ג'מאל זחאלקה: שומר זכויות האזרח מדבר.
ג'מאל זחאלקה: דואג לענייני האזרחים הערביים, חה"כ אורלב.
ג'מאל זחאלקה: ממש נלחם כאריה למענם.
ג'מאל זחאלקה: למרות שכאן אני מיעוט קטן, אני רוב מכריע.
ג'מאל זחאלקה: אתם טרחתם להסביר כל כך הרבה, אבל הייתם צריכים גם לצטט את כל אותם משאלי דעת קהל ומחקרים שנעשו, שהוכיחו בצורה חד משמעית שהרוב המכריע של הציבור הערבי מתנגד לשירות לאומי- אזרחי.
ג'מאל זחאלקה: הרוב המכריע של הנוער הערבי מתנגד לשירות הזה.
ג'מאל זחאלקה: אני רואה באנשים שהופיעו כאן, גם בנערות הנחמדות וגם באנשי החינוך שהופיעו כאן ותמכו בשירות הלאומי, כישלון של ההנהגה הערבית.
ג'מאל זחאלקה: לא הצלחנו להסביר מספיק טוב לנערים, כנראה.
ג'מאל זחאלקה: הם אכן נערים ונערות נפלאים ומצוינים.
ג'מאל זחאלקה: יש לנו נוער מצוין.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו הגענו לרוב המכריע של הנוער.
ג'מאל זחאלקה: הצלחנו להסביר את הדברים, אבל הרבה מהנערים נפלו בפח של השירות הלאומי.
ג'מאל זחאלקה: הטעו אותם, אבל אני בטוח שבמוקדם או במאוחר הם יבינו שהם עשו טעות.
ג'מאל זחאלקה: יש אנשים שעושים טעות במזיד.
קריאה: מה הטעות?
ג'מאל זחאלקה: מי מדבר?
ג'מאל זחאלקה: מי שואל?
ג'מאל זחאלקה: מי אתה?
ג'מאל זחאלקה: יש קשר הפוך בין דאגה לאזרחים הערביים לבין תמיכה בשירות האזרחי.
ג'מאל זחאלקה: ככל שאתה מתנגד יותר לזכויות האזרחים הערבים, אתה תומך יותר בשירות האזרחי.
ג'מאל זחאלקה: יש מתאם הפוך.
ג'מאל זחאלקה: אני יכול להוכיח את זה.
ג'מאל זחאלקה: אתה בין התומכים הנלהבים של השירות האזרחי, ולפני חודשיים אתה חוקקת את חוק הנקבה.
ג'מאל זחאלקה: זה אומר שאתה ומפלגתך הולכים חזיתית נגד הציבור הערבי, אבל תומכים בשירות האזרחי כי אתם חושבים שזה נגד הציבור הערבי.
ג'מאל זחאלקה: יש קשר.
ג'מאל זחאלקה: אתם גזענים.
ג'מאל זחאלקה: אתם אנטי-ערבים, אתם פאשיסטים, ואחר כך אתם רוצים שירות אזרחי.
אלכס מילר: אני חושב שמי שגז
אלכס מילר: עני זה אתה, כי אתה חוסם בפני הציבור הערבי להתקדם בחיים.
אלכס מילר: לאיזה עתיד אתה דואג להם?
ג'מאל זחאלקה: זו תוכנית נגד הציבור הערבי.
אלכס מילר: ממש.
ג'מאל זחאלקה: זה שיש ערבים שמשווקים אותה, זה כי תמיד אצל כל כובש, אצל כל קולוניסט יש אנשים שמסייעים לו נגד העם שלהם.
ג'מאל זחאלקה: זה לא דבר חדש.
אלכס מילר: אתה מעדיף שהם יישבו בבית, ישתקו ולא יתקדמו בחיים, מאשר שילכו לשירות האזרחי.
ג'מאל זחאלקה: אתם לא המצאתם את הגלגל.
ג'מאל זחאלקה: הם נמצאים בכל מקום.
קריאה: זו בושה שאתה מייצג את המגזר הערבי.
ג'מאל זחאלקה: אדוני היו"ר, הרוב המכריע של הציבור הערבי מתנגד.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו נמשיך להתנגד.
קריאה: זו רק הסתה.
קריאה: ג'מאל זחאלקה: אני שמעתי פה אנשים שאמרו שהם אוימו או מרגישים מאוימים.
קריאה: ראשי הציבור הערבי ואני מתנגדים לכך התנגדות חריפה ביותר.
קריאה: זה נושא שצריך לדון בו בדיון פוליטי פתוח, מבלי שאף אחד ירגיש מאוים.
קריאה: אני הבנתי, שאלה שהרגישו מאוימים הם אותם צעירים, שפעלו נגד השירות הלאומי-אזרחי וזומנו למרתפי השב"כ לחקירה.
קריאה: יש עשרות כאלה.
קריאה: השב"כ מתערב: למה הם נגד השירות הלאומי-אזרחי.
קריאה: יש התערבות ברוטאלית וגסה של השב"כ.
קריאה: אני מוכן לתת לך, רשימה ארוכה של צעירים, שזומנו לשב"כ כדי לדון בכך.
קריאה: לבושתי, שמעתי כאן גם אנשי חינוך ערביים, שאומרים שצריך ללחוץ ולהגביל את מנהלי בתי הספר הערביים, להכריח אותם ולהטיל עליהם עונשים.
קריאה: את זה אפילו "ישראל ביתנו" לא אומרת.
קריאה: אני חושב, שאת חלקם אתה יכול לקבל ל"ישראל ביתנו".
קריאה: אומרים כאן, שאם מנהל אומר שהוא לא רוצה שירות אזרחי, יש להכריח אותו, להעניש אותו.
קריאה: יש גבול.
קריאה: זו בושה, אבל יש אנשים שאין להם בושה.
קריאה: אני מבקש שאף אחד לא ייקח את זה באופן אישי, כי אני יודע שיש קריאות כאלה ללא קשר למה שנאמר כאן.
קריאה: למה יש 90% בנות?
קריאה: יש כאן ניצול ציני מצד הממסד של האבטלה העמוקה.
קריאה: יש כאן ניצול של כך שמספר הנשים הערביות המועסקות הוא 20% בלבד.
קריאה: באים ומנצלים את המצב הסוציו-אקונומי כדי לפתות בחורות להיכנס לעניין הזה, בלי להסביר להן מה המטרה של התוכנית.
קריאה: יש כאן החבאה של מטרת העל.
קריאה: מה מטרת העל של התוכנית הזאת?
קריאה: אני רוצה שמישהו ייתן לי תשובה על השאלה הזו.
קריאה: מה מטרת העל של התוכנית הזו, כפי שהיא כתובה בתוכנית עצמה?
שר-שלום ג'רבי: שילוב בחברה הישראלית.
שר-שלום ג'רבי: אתה שואל מה כתוב, או מה שאתה רוצה לשמוע?
ג'מאל זחאלקה: התוכנית הזו אושרה בגרסתה הנוכחית באוגוסט 2007.
ג'מאל זחאלקה: כתוב שם בשורה הראשונה מהי מטרת העל של התוכנית.
ג'מאל זחאלקה: פה לא מסבירים לאנשים מהי מטרת העל של התוכנית.
ג'מאל זחאלקה: מטרת העל של התוכנית, היא להגביר הזדהות של האזרח עם המדינה.
ג'מאל זחאלקה: זה פרויקט של נאמנות.
ג'מאל זחאלקה: מבחינתך, בסדר.
ג'מאל זחאלקה: זו תוכנית שבאה לטשטש, להחליש את הזהות הלאומית של האזרחים הערביים, של הנוער הערבי, והיא לא תצלח.
אלכס מילר: אתה חי במציאות כל כך שגויה.
אלכס מילר: אתה לוקח אנשים אינטליגנטיים, אתה לוקח אנשים שבאים ותורמים מעצמם לקהילה שלהם, מסייעים לקהילה שלהם, רוצים להתקדם בחיים, רוצים להיכנס להשכלה גבוהה, ואתה רוצה שהם יהיו בחושך שאתה מנסה לצייר להם.
אלכס מילר: אתה מפתה את אותם אלו שחיים באותה בועה שאתם יצרתם עבורם.
אלכס מילר: אתם עושים הכל בשביל שהם לא יצאו ממנה.
אלכס מילר: זה תומך באג'נדה שאתה מנסה לקדם.
ג'מאל זחאלקה: אני לא הפרעתי לאף אחד, למרות ששמעתי דברים מאוד קשים כאן סביב השולחן.
ג'מאל זחאלקה: לסייע לילד שיש לו בעיות בלימודים בבית הספר, להתנדב בבית חולים או לעשות מעשה טוב אחר, אלה מעשים טובים.
ג'מאל זחאלקה: אין אדם שלא יגיד שזה לא מעשה טוב.
אלכס מילר: אז מה הבעיה?
ג'מאל זחאלקה: הבעיה היא עם המסגרת של התוכנית הזאת, בזה שהיא באה לטשטש את הזהות הלאומית של הנוער שלנו.
ג'מאל זחאלקה: במקום לפתח מקורות תעסוקה, פועלים להביא מתנדבים.
ג'מאל זחאלקה: מה זה חשוב שיש משפט שאומר, שזה לא צריך לפגוע בעובדים של המקום?
ג'מאל זחאלקה: זה פוגע.
ג'מאל זחאלקה: במקום לקחת עובדים חדשים מביאים מתנדבים.
עאטף קרינאווי: זה אחד הדברים שמביאים את החברה שלנו להתקדם יותר בחברה הישראלית, ללמוד יותר ולעשות כל דבר.
עאטף קרינאווי: מה עשית לנו 20 שנה?
ג'מאל זחאלקה: הטיוח והקוסמטיקה ששמים על התוכנית הזו לא ישנו את מהותה.
ג'מאל זחאלקה: התוכנית הזו באה ממקור של משרד הביטחון, מאלוף עברי.
ג'מאל זחאלקה: זה גלגלו של התוכנית של אלוף עברי.
ג'מאל זחאלקה: זו תוכנית של משרד הביטחון.
ג'מאל זחאלקה: ראו שאי אפשר להכניס את האזרחים הערביים לצבא ולמערכת הביטחון בבת אחת, ולכן הולכים צעד אחר צעד.
ג'מאל זחאלקה: הכוונה התחילה ממשרד הביטחון, והיא תחזור לשם.
ג'מאל זחאלקה: אם משנים את השם, זה לא משנה את המהות של התוכנית.
ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להגיד דבר חשוב מאוד: הציבור הערבי סובל מאפליה לא בגלל שהוא לא ממלא חובות, כפי שנטען כאן, אלא בגלל שיש מדיניות של אפליה נגדו.
ג'מאל זחאלקה: אין קשר בין מילוי חובות לבין זכויות.
ג'מאל זחאלקה: הזכויות הן דבר שעומד בפני עצמו.
ג'מאל זחאלקה: הן אבסולוטיות.
ג'מאל זחאלקה: החובות הן דבר יחסי.
ג'מאל זחאלקה: יש מיעוטים רבים בעולם, במקומות מסוימים גם של יהודים, שפטורים מחובות מסוימים בגלל שייכות לאומית.
אלכס מילר: אבל זו החלטה אישית של אדם.
אלכס מילר: למה אתם עושים את זה בצורה מאורגנת?
אלכס מילר: למה לאיים בצורה ישירה על אנשים.
ג'מאל זחאלקה: אל תגיד "לאיים".
ג'מאל זחאלקה: אני מתנגד לאיומים.
עאטף קרינאווי: אתה איימת, ואמרת עלינו "מצורעים".
ג'מאל זחאלקה: אני אכן אמרתי את המילה "מצורעים", כי לבי-לבי על הנוער הזה.
עאטף קרינאווי: אנחנו גם שוקלים להגיש תלונה על כל מה שעושים לנו.
ג'מאל זחאלקה: תגיש תלונה.
ג'מאל זחאלקה: תעשה מה שאתה רוצה.
ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להגיד, שמה שמעניין אותי זה לא כל האנשים העסקנים שיושבים פה.
ג'מאל זחאלקה: מעניין אותי הנוער.
ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה שייגרם לנוער הזה נזק חברתי בגלל שהוא עושה שירות לאומי.
ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה שמחר בחורה תלך לאוניברסיטה, והחבר'ה שלה לא ירצו ללכת איתה למסיבה או להיות חברים שלה, לקיים יחסים חברתיים איתה.
ג'מאל זחאלקה: אני מזהיר אותה מעכשיו.
אלכס מילר: זה איום.
ג'מאל זחאלקה: מטעים אתכם כאן.
ג'מאל זחאלקה: תדעו לכם, שרוב הנוער נגד זה.
ג'מאל זחאלקה: הציבור רואה את זה בעין רעה.
ג'מאל זחאלקה: אני רוצה שהם יהיו במצב הכי טוב.
ג'מאל זחאלקה: יום ולילה אני פועל למענם.
ג'מאל זחאלקה: רוב אלה שמשווקים את השירות הלאומי פועלים יום ולילה נגד הציבור הערבי.
ג'מאל זחאלקה: הם רוצים לדכא את הציבור הערבי, לחנוק את הציבור הערבי.
ג'מאל זחאלקה: הם תומכים בכל החוקים הגזעניים, ועכשיו רוצים שירות לאומי.
ג'מאל זחאלקה: מה עשיתם בחוקי הקרקעות האחרונים, בחוקי הקבלה ליישובים קהילתיים?
ג'מאל זחאלקה: אתם תמכתם בזה.
ג'מאל זחאלקה: אתם רציתם את זה.
ג'מאל זחאלקה: אתם רציתם שערבים לא יוכלו לגור במקומות מסוימים.
ג'מאל זחאלקה: אתה רוצה שירות לאומי למען אזרחים ערביים, כי אתה רוצה להחליש את הציבור הערבי.
ג'מאל זחאלקה: אתה רוצה שהציבור הערבי ישכח את זהותו הלאומית ויצהיר נאמנות למלך של "ישראל ביתנו".
אלכס מילר: מה שאתה מחפש הוא להסית את הנוער כנגד.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו נגד זה.
ג'מאל זחאלקה: אני מאחל לכם כישלון טוטאלי בכל מה שאתם עושים.
אלכס מילר: בינתיים מי שנכשל זה אתה.
אלכס מילר: אתה היחיד שיושב כאן וצועק.
אלכס מילר: אף אחד לא הולך אחריך עם כל העניין הזה בשיא האיומים.
ג'מאל זחאלקה: אף אחד לא הולך אחריי?
ג'מאל זחאלקה: 90% מהציבור הערבי מתנגד.
אלכס מילר: כמה תוכל להפחיד?
אלכס מילר: זה ייגמר בסופו של דבר.
אלכס מילר: האנשים משכילים, אנשים יודעים לקרוא, ובסופו של דבר כל הדרך של ההפחדה וההסתה תיגמר.
ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לראות אותך בא להפגין נגד הפקעת קרקעות, נגד הריסת בתים.
ג'מאל זחאלקה: אתם רוצים שהנוער יתמוך בכם בפגיעה בציבור הערבי ויתחבר למדכא שלו.
ג'מאל זחאלקה: את זה לא ניתן לכם.
זבולון אורלב: גייסתי הרבה כוחות נפש לשבת ליד חה"כ זחאלקה ולא להפריע לו.
ג'מאל זחאלקה: גם אני.
ג'מאל זחאלקה: לא נעים לי לשבת לידך.
ג'מאל זחאלקה: גם לי לא נעים לשבת לצד אדם המחזיק בדעות כמו שלך.
אלכס מילר: האם אתם רוצים שאני אושיב מישהו ביניכם?
ג'מאל זחאלקה: זה מה שהוא אומר, ואני משיב לו באותה מטבע.
זבולון אורלב: אני אמרתי שגייסתי את כל כוחות הנפש שלי לשבת ליד חה"כ זחאלקה, לשמוע את דעותיו ולא להפריע, כיוון שנאמרים פה דברים בעברת צחה, בלשון מתוקנת, דברים מאוד חמורים.
זבולון אורלב: ממנו משתמע שאנחנו כאן במדינת ישראל מתנהגים התנהגות של קולוניסטים וכובשים כלפי המגזר הערבי.
זבולון אורלב: פירושו של דבר, שיש כאן חבר כנסת שקורא למרד אזרחי, מרד לאומי כנגד מדינת ישראל.
זבולון אורלב: אם הממשלה מחליטה לקדם פרויקט המגביר את ההזדהות האזרחית של אזרחים עם המדינה שבה הם חיים, אין החלטה יותר לגיטימית כזאת שתתקבל בכל מדינה.
זבולון אורלב: לדעתי, זו לא זכות אלא חובה של מדינה לנקוט בכל אמצעי ולעשות את כל הדרוש על מנת להגביר את ההזדהות של אזרחים עם מדינתם.
זבולון אורלב: יכולות להיות דעות שונות.
זבולון אורלב: יש פרלמנט, יש בית נבחרים, יש בחירות, יש רשויות מקומיות, יש ביטאונים ותקשורת, וכל אחד יכול להביע את דעתו.
זבולון אורלב: כאן יצא המרצע מהשק.
זבולון אורלב: הויכוח כאן הוא לא ויכוח אזרחי אלא ויכוח לאומי: מה מקומו של המגזר הערבי במדינת ישראל.
זבולון אורלב: האם תפקידו להישמע למנהיגות הקוראת למרד לאומי כנגד מדינת ישראל ולא לעשות שום פעולה או להתנגד לפעולה המחברת את אזרחיה הערביים של מדינת ישראל עם המדינה המביאה אותם לשותפות מלאה ולהשתלבות מלאה בחברה, בכל המערכות, או שהיא באמת קוראת לציבור האזרחי לעשות את כל התוכניות האפשרויות ולבצע את כל הפעולות האפשרויות על מנת להכין מרד נגד השתתפותם של אזרחי מדינת ישראל כאזרחים במדינת ישראל.
זבולון אורלב: אפשר להתווכח על האפליה, אפשר להתווכח על הקרקעות, על היישובים – אלה ויכוחים חשובים ולגיטימיים, כאשר כל עמדה וכל דעה היא לגיטימית.
זבולון אורלב: אבל לא לגיטימי מצד המנהיגות הערבית, כאן בכנסת – חלקה לפחות.
זבולון אורלב: זה לא כולה – שהיא בכל דבר אפשרי מעוררת את העניין הלאומי, לא לשם גיבוש הזהות הלאומית התרבותית, אלא לגיבוש הזהות הלאומית המדינית והפוליטית, שסופו מאבק בדמותה של מדינת ישראל ובזהותה כמדינה יהודית ודמוקרטית.
זבולון אורלב: אני מבין את עמדותיו של חה"כ זחאלקה.
זבולון אורלב: אין לי ויכוח איתו.
זבולון אורלב: הויכוח שלי הוא עם הרשויות של מדינת ישראל, האם הן עושות את כל הדרוש ואת כל האפשר.
זבולון אורלב: אני יודע, שהחינוך הדתי, עד אשר צמח המפעל המפואר של הבנות שעושות שירות לאומי, גם כן לא צמח בערוגות בלי קוצים.
זבולון אורלב: היו בהתחלה הרבה מאוד בעיות, גם בעיות הלכתיות.
זבולון אורלב: תמונת המצב היום, היא שיש קרוב ל-10,000 בנות.
זבולון אורלב: 93% מהבנות בוגרות החינוך ממלכתי-דתי משרתות בשירות הלאומי מרצונן החופשי, וזה כיוון שהמערכת השקיעה מאמצים גדולים מאוד בתוך מערכת החינוך.
זבולון אורלב: גייסו משאבים רבים והקדישו תשומת לב.
זבולון אורלב: ההנהגה החינוכית הבינה, שהתרומה האזרחית שלהן למדינת ישראל, אם הן לא הולכות לצבא והן פטורות משירות צבאי, תהיה באמצעות השירות הלאומי .
זבולון אורלב: אני חושב שכאן יש החמצה של מערכת החינוך.
זבולון אורלב: זה לא תפקיד של המנהלה, אלא תפקיד של מערכת החינוך להקדיש מאמצים רבים מאוד ולעשות חשבון נפש, מדוע גורמים המתנגדים לשירות הלאומי נכנסים למוסדות החינוך.
זבולון אורלב: לדעתי, צריך לאסור, באיסור חמור, לאפשר למישהו שהוא שולל את השירות הלאומי להיכנס לתוך מערכת החינוך.
זבולון אורלב: מערכת החינוך היא לא מערכת של או"ם, שכל אחד עושה מה שהוא רוצה שם.
זבולון אורלב: יש מדיניות.
זבולון אורלב: יש החלטות של מדינה.
זבולון אורלב: אם הרשויות המוסמכות קבעו שהן רוצות לעודד את השירות הלאומי כדי להגביר את ההזדהות של האזרחים הערביים עם מדינת ישראל, הרי שצריכים לא רק להסתפק בהצהרות אלא גם במעשים, כאשר ההחלטה הראשונה צריכה להיות לאסור איסור מוחלט את כניסתם של אותם גורמים למוסדות החינוך.
זבולון אורלב: כידוע, על פי משורר תהילים, אנחנו לא מסתפקים רק ב"סור מרע" אלא גם "עשה טוב".
זבולון אורלב: לכן, מערכת החינוך צריכה לגבש תוכנית פעילה, תוכנית יוזמת, כדי לעודד את הבנים והבנות להשתלב בשירות האזרחי לערביי ישראל.
זבולון אורלב: השירות צריך להתאים לכל המאפיינים התרבותיים-חברתיים-סוציולוגיים של המגזר הערבי.
זבולון אורלב: אצלנו במגזר הדתי אחוז מסוים של בנות – בערך 50% - יוצאות לשירות לאומי מחוץ לביתן.
זבולון אורלב: מתוך היכרותי את החברה הערבית, זה לא יהיה בחברה הערבית.
זבולון אורלב: התפקידים צריכים להיות במקום קרוב ככל האפשר - תרומה בכל קהילה.
זבולון אורלב: מי כמו המשרתים והמשרתות בשירות אזרחי יכולים להבין ולעזור לחברה האזרחית?
זבולון אורלב: זו עזרה שאין לה ערוך, אין לה חלופה.
זבולון אורלב: זו יכולה להיות תרומה מדהימה.
זבולון אורלב: אני חושב גם, שצריך לתגמל את בתי הספר.
זבולון אורלב: אנחנו דואגים מאוד שתלמידי בתי הספר היהודיים יתגייסו לצה"ל.
זבולון אורלב: עושים פעולות מאוד אגרסיביות ומאוד פעילות, מקדישים הרבה מאמצים על מנת להגביר את המוטיבציה לשרת בצה"ל, בין היתר גם תגמולים של בתי הספר.
זבולון אורלב: כך גם מערכת החינוך צריכה לנהוג לגבי בתי הספר, שהם מצטיינים ומעודדים יותר את השירות האזרחי.
זבולון אורלב: אני לא רואה כרגע אמצעים חוקיים.
זבולון אורלב: אנחנו חיים במדינה חופשית.
זבולון אורלב: יש חופש דיבור, ועמותות וגופים יכולים לעשות מה שהם רוצים.
זבולון אורלב: אם הם ייצאו נגד, הם ייצאו נגד.
זבולון אורלב: אני רואה שיש עלייה - אמנם לא עלייה מדהימה - בשיעור המשרתים בשירות האזרחי.
זבולון אורלב: צריך להודות שהמספר של 1,500 הוא עדיין טיפה בים.
זבולון אורלב: הוא לא ממצא את הפוטנציאל.
זבולון אורלב: לכן, הפעילות החינוכית היא הפתרון לעניין הזה.
זבולון אורלב: השדה יאמר את שלו.
זבולון אורלב: אני מאמין בצעירים.
זבולון אורלב: לצעירים יש שכל בריא.
זבולון אורלב: אני מקווה, שהצעירים יבינו שהקו שמוביל חה"כ זחאלקה הוא קו הרסני לאזרחיה הערביים של מדינת ישראל.
זבולון אורלב: הוא מבודד אותם בחברה, הוא מונע את השתלבותם, הוא בולם את התפתחותם, הוא יוצר גטו סביב הצעירים האלה - גטו שמסכן את עתידם.
זבולון אורלב: לכן, אני שותף לקריאה ולפעילות.
זבולון אורלב: אני מברך את המנהלת לשירות האזרחי לאומי והעומד בראשה, שר שלום ג'רבי, ומאחל להם להמשיך בכל המאמצים כדי לפתור בעיות וכדי לעודד, לטפח ולהביא לידי כך שהשירות האזרחי במגזר הערבי ימלא את המטרה – להגביר את ההזדהות של האזרחים הערביים של מדינת ישראל עם מדינת ישראל.
זבולון אורלב: אני מדגיש שאני מדבר על הזדהות אזרחית.
זבולון אורלב: אני אומר זאת כראש השדולה לקידום החברה האזרחית כאן בכנסת.
זבולון אורלב: צריך להפריד בין המאבקים הלאומיים שלנו, בין הדעות הפוליטיות שלנו, לבין ההתנהלות האזרחית שלנו.
זבולון אורלב: לא בכדי קראו לשירות הזה שירות אזרחי ולא שירות לאומי.
זבולון אורלב: אנחנו משרתים את החברה האזרחית במדינת ישראל.
זבולון אורלב: אני לא מציע לערב בין התחומים האלה.
זבולון אורלב: כך גם המגזר החרדי ומגזרים אחרים.
זבולון אורלב: כמו שבמגזר הדתי-הלאומי הצלחנו במשימה, אני רוצה לקוות שאם יינקטו הדברים והפעולות שציינתי זה יגבר גם פה.
זבולון אורלב: מצד אחד, אני עצוב לשמוע שמכנים אתכם "מצורעים".
זבולון אורלב: אני חושב, שאלה ביטויים אלימים שראויים לכל גינוי.
זבולון אורלב: צריך לגנות כל אלימות מילולית חברתית-סוציולוגית, וצריך לחשוף אותה.
זבולון אורלב: הפתרון הוא בחשיפה ולא להשאיר את זה בסוד.
זבולון אורלב: מצד שני, אני יוצא מהעניין הזה מעודד.
זבולון אורלב: כיוון שאולי אין אמצעים אחרים כדי להרתיע, מאיימים.
זבולון אורלב: אם יש דברים משכנעים, לא צריכים לקלל, לבזות או לאיים.
זבולון אורלב: כשאין יכולת לשכנע, כאשר מבינים שהציבור הערבי בסופו של דבר באמת רוצה להשתלב בחברה הישראלית, מתחילים לאיים.
זבולון אורלב: זה הצד השני של המטבע של האיומים.
זבולון אורלב: תשאבו מתוך זה עידוד.
זבולון אורלב: אם הם משתמשים באיומים, כנראה שאין להם תחמושת אמיתית אחרת, אלא להטיל מורא ופחד.
זבולון אורלב: החברה הישראלית כולה תעמוד לימינכם, תעזור ותסייע.
זבולון אורלב: תעשו ותצליחו.
עאטף קרינאווי: אני ראש העמותה לשירות לאומי-אזרחי במגזר הערבי.
עאטף קרינאווי: אני גאה בזה.
עאטף קרינאווי: צר לי, שאני עומד היום מול חבר כנסת המייצג את המגזר הערבי, ובמקום שהוא יעמוד ויגיד את האמת, שיגיד שזה דבר טוב שהם עושים לאוכלוסייה שלהם, הוא רוצה שכל האנשים ילכו עיוורים אחריו.
עאטף קרינאווי: הוא מסתכל על זה במובן הפוליטי.
עאטף קרינאווי: ברור לכולנו.
עאטף קרינאווי: אם היו לנו תקנים היום, היינו מגייסים מעל 4,000 איש נוספים שמחכים.
עאטף קרינאווי: במקום שהוא יבוא, ילחם ויגיד: צריך לתת, אם זה בחינוך ואם זה לעזור לאנשים בתחומים אחרים, הוא מתבטא בצעקות, גם אצלנו במגזר הערבי.
עאטף קרינאווי: הוא צועק ומשתולל, ואנשים אומרים: "זה אחד הנמרים שאין כמותו, אנחנו רוצים אותו".
עאטף קרינאווי: אף אחד לא מבין ממנו כלום.
עאטף קרינאווי: 10 שנים הוא בכנסת ולא עשה שום דבר.
עאטף קרינאווי: שיבוא ויגיד מה התחליף.
עאטף קרינאווי: 10 פעמים אמרנו שאנחנו מוכנים לשבת איתם, שישמעו אותנו, מה הדברים הרעים שאנחנו עושים, מה הדברים הטובים שאנחנו עושים.
עאטף קרינאווי: הם לא מעוניינים.
עאטף קרינאווי: הם מחפשים כותרות.
עאטף קרינאווי: כל פעם שהם רבים בכנסים ומקבלים על זה מימון, אני לא יודע מאיפה.
ג'מאל זחאלקה: אסור לו כאורח להשתלח בחבר כנסת.
ג'מאל זחאלקה: זה לא מקובל בוועדה.
ג'מאל זחאלקה: אתה אף פעם לא מרשה לאף אחד להשתלח בחבר כנסת.
אלכס מילר: הוא לא משתלח.
ג'מאל זחאלקה: הוא משתלח.
אלכס מילר: מה הוא אמר?
ג'מאל זחאלקה: באילו מילים הוא משתמש?
ג'מאל זחאלקה: אתה תדבר באדיבות כלפי חברי כנסת.
ג'מאל זחאלקה: זו ישיבה של ועדה.
ג'מאל זחאלקה: אתה תדבר באדיבות.
עאטף קרינאווי: אתה קראת לנו מצורעים.
עאטף קרינאווי: אתה עכשיו צועק עוד הפעם.
עאטף קרינאווי: אתה צריך לכבד את עצמך.
עאטף קרינאווי: גם אם אני אומר דברים לא נכונים, אתה צריך לשמוע אותי.
עאטף קרינאווי: בצעקות כאלה אתה לא תבין אנשים.
עאטף קרינאווי: חבל שההתנהגות שלך היא ככה.
ג'מאל זחאלקה: אל תיתן לי ציונים.
ג'מאל זחאלקה: לא מקובל שאורחים נותנים ציונים לחברי כנסת.
אלכס מילר: אבל גם לא מקובל שאתה.
ג'מאל זחאלקה: אתה מרשה לו כי אתה מסכים איתו.
ג'מאל זחאלקה: אף פעם לא מרשים דבר כזה בוועדות.
ג'מאל זחאלקה: הוא יגיד מה שהוא רוצה, יסביר את עמדתו, אבל הוא לא ישתלח בחברי כנסת.
עאטף קרינאווי: רוב האנשים שתמכו בכם ידעו את הפרצוף שלכם, ידעו את האמת.
עאטף קרינאווי: אתם דואגים.
עאטף קרינאווי: בעוד 10 שנים אתם לא תהיו במפלגה.
עאטף קרינאווי: קראתם לנו במילים מאוד קשות.
עאטף קרינאווי: איימתם עלינו.
אלכס מילר: אני מציע לך לא לפנות ישירות לחה"כ זחאלקה.
אלכס מילר: תדבר באופן כללי על כל מי שאתה רוצה לדבר.
אלכס מילר: אנחנו לא יכולים לעשות את זה באופן פרסונאלי.
עאטף קרינאווי: אני מדבר מהלב.
עאטף קרינאווי: אני לא מדבר פוליטיקה.
עאטף קרינאווי: אני רוצה להגיד לך, אדוני, שקראו לאנשים שלנו, איימו על האנשים שלנו והאנשים שלנו סבלו.
עאטף קרינאווי: חלילה וירצח מישהו או מישהו יידקר – וזה קרה.
עאטף קרינאווי: אנשים גם פחדו ללכת למשטרה מרוב איומים.
עאטף קרינאווי: אנחנו עוברים דברים מאוד קשים במגזר הערבי.
עאטף קרינאווי: אנחנו לא עושים דברים רעים.
עאטף קרינאווי: להפך, אנחנו עושים דברים טובים לאוכלוסייה שלנו.
עאטף קרינאווי: התוכנית שלהם היא לשלוח את הבנות שלנו בגיל 17 לחתונה, להביא עוד 10 ילדים במקום ללכת לעשות שירות לאומי, להתקדם באוכלוסייה, ללמוד, להבין מי האדם שהיא אוהבת.
עאטף קרינאווי: זו התוכנית שלהם.
עאטף קרינאווי: רק להביא ילדים.
עאטף קרינאווי: התוכניות שלהם זה משהו חבל על הזמן.
עאטף קרינאווי: לאדם הזה אין מה לעשות בכנסת.
עאטף קרינאווי: לא הוא ולא אחרים.
ג'מאל זחאלקה: אתה אל תיתן לי ציונים בנוגע למה שאני עושה בכנסת.
ג'מאל זחאלקה: זה לא מקובל.
זבולון אורלב: אל תפריע לו.
ג'מאל זחאלקה: אבל הוא משתלח בי.
ג'מאל זחאלקה: אני לא דיברתי עליו.
ג'מאל זחאלקה: אל תגן עליו אתה.
זבולון אורלב: אתה קראת לו מצורע.
ג'מאל זחאלקה: אתה, הימין הקיצוני, מגן על אנשים כאלה.
ג'מאל זחאלקה: אני לא דיברתי עליו היום.
עאטף קרינאווי: אתה משלח בנו דברים מאוד קשים.
עאטף קרינאווי: חבל שאתה עושה את הדברים האלה.
עאטף קרינאווי: אני אומר לך: תשנה דעה.
עאטף קרינאווי: אנחנו מוכנים לשבת מול כולם.
עאטף קרינאווי: תן לנו יד.
עאטף קרינאווי: אנחנו לא רוצים יד, אבל אל תפריעו לנו.
עאטף קרינאווי: תתעסק בדברים אחרים.
ג'מאל זחאלקה: עכשיו יעלו לך את המשכורת.
ג'מאל זחאלקה: אתה עכשיו יכול להצטרף לתנועה הציונית.
זבולון אורלב: איומים.
עאטף קרינאווי: אני אזרח ישראלי, ואני גאה לקבל משכורת מהמדינה.
עאטף קרינאווי: אני לא כמוך.
ג'מאל זחאלקה: יש לך מקום ב"ישראל ביתנו".
עאטף קרינאווי: יש אנשים שפועלים נגד המדינה ומקבלים משכורת.
ג'מאל זחאלקה: ב"ישראל ביתנו" לא מדברים ככה על ח"כים ערביים.
עאטף קרינאווי: יש אנשים שמקבלים משכורת מהמדינה, ופועלים נגד המדינה.
ג'מאל זחאלקה: בישראל ביתנו לא מדברים ככה על ח"כים.
ג'מאל זחאלקה: בושה.
זבולון אורלב: תתבייש אתה.
זבולון אורלב: חבר כנסת במדינת ישראל כך צועק כלפי המדינה שלו.
עאטף קרינאווי: אין לך מה לעשות.
עאטף קרינאווי: אתה רק מתעסק בנושא של השירות האזרחי.
עאטף קרינאווי: אם היתה לך תוכנית אחרת, כולנו היינו באים לעמוד איתך ולהגיד: אתה צודק.
עאטף קרינאווי: אתה מתעסק בדברים שהם אנטי, שהם נגדנו ונגד אזרחי המדינה.
עאטף קרינאווי: מדינת ישראל לא צריכה אותנו בשביל לעלות למטוס.
עאטף קרינאווי: אתה מדבר על ביטחון.
עאטף קרינאווי: אם לא היה ביטחון היום במדינת ישראל, לא היית יכול לעלות על הכביש, לא היית עוזב את הילדים שלך בבית בשלום.
עאטף קרינאווי: אנחנו גאים שיש ביטחון במדינה כזו.
עאטף קרינאווי: תסתכל מה קורה במדינות ערב: יורים באנשים באמצע הרחוב.
עאטף קרינאווי: אתה צריך להגיד כל הכבוד שיש מדינה שתומכת ועוזרת לאוכלוסייה שלנו, שמוציאה אנשים מהבתים ומכניסה אותם למחלקות החינוך, משלבת אותם לעזור לחברים שלהם.
עאטף קרינאווי: אתה צוחק.
עאטף קרינאווי: בלי הסטות.
עאטף קרינאווי: חברי הכנסת גומרים נזק.
עאטף קרינאווי: יש אנשים באוכלוסייה הערבית שהם לא מבינים.
עאטף קרינאווי: הם שומעים מנהיגים המדברים נגד השירות האזרחי, ושם כבר לא באים לדבר איתך.
עאטף קרינאווי: שם באים לדקור אותך או לפגוע בך קשה.
עאטף קרינאווי: שרפו בתים, שרפו מכוניות.
עאטף קרינאווי: אנחנו סובלים מהם סבל קשה.
עאטף קרינאווי: אנחנו נמשיך בדרך שלנו.
עאטף קרינאווי: אם המדינה תעמוד מאחורינו ותיתן לנו תקנים, מחר יהיו לנו מעל 4,000 מתנדבים.
עאטף קרינאווי: בהזדמנות הזו אני מודה לשר שלום ולשר המדע, שלקחו את זה לתשומת לבם ומנסים עכשיו לעזור ולקדם את הנושא.
שר-שלום ג'רבי: אני רוצה לתקן את חה"כ זחאלקה.
שר-שלום ג'רבי: אתה אומר שהרוב הם נגד.
שר-שלום ג'רבי: פרופ' סמי סמוכה מאוניברסיטת חיפה ערך סקר – סקר שלא אנחנו הזמנו – שהראה ששיעור התומכים בהתנדבות לשירות האזרחי עומד על 68.3% מקרב הציבור הערבי הרחב.
שר-שלום ג'רבי: בנוסף, 99.2% מהמתנדבים שבעי רצון משנת ההתנדבות.
זבולון אורלב: לכן הם הולכים בדרך של איומים והסטות.
ג'מאל זחאלקה: אני רוצה שיירשם בפרוטוקול שהנתון הזה לא נכון.
זבולון אורלב: ד"ר זחאלקה נגד פרופ' סמוכה.
ג'מאל זחאלקה: פרופ' סמוכה שאל שאלה נוספת.
ג'מאל זחאלקה: הוא שאל מה דעתך אם ראשי הציבור הערבי הם נגד.
ג'מאל זחאלקה: רק 33% תמכו.
ג'מאל זחאלקה: אתה מציג מה שנוח לך.
שר-שלום ג'רבי: אני רחוק ממה שאתה אומר, אבל לא משנה.
שר-שלום ג'רבי: דבר נוסף, אתה מדבר כאן על זכויות.
שר-שלום ג'רבי: לכל אזרח במדינת ישראל מגיעות זכויות.
שר-שלום ג'רבי: כאן מדברים על הטבות.
שר-שלום ג'רבי: זה חלק מהדברים איתם אתם משחקים עם הילדים הטובים האלה.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו מדברים כאן על הטבות.
שר-שלום ג'רבי: ההטבות שמקבלים המתנדבים האלה הן אותן הטבות שמקבלים חיילים עורפיים שסיימו את שירותם.
שר-שלום ג'רבי: הרי אתם שנים באתם ואמרתם שלא יכול להיות שהמתנדבים החמודים האלה, החבר'ה הצעירים האלה מהמגזר הערבי לא מקבלים את ההטבות כמו חייל משוחרר.
שר-שלום ג'רבי: עכשיו יש אפשרות בה אדם מתנדב בתוך הקהילה, בתוך המגזר, לא אצלי ביישוב, לא בתל אביב, לטובת המגזר הערבי, והוא מקבל הטבות.
שר-שלום ג'רבי: על מה אנחנו מלינים?
שר-שלום ג'רבי: דבר אחרון, אדוני היו"ר, אני מזכיר לך את הישיבה הקודמת שהיתה כאן לגבי נקודות הזכות לבנות ולבנים מהמגזר הערבי שמשרתים, בכניסה למערכת החינוך.
אלכס מילר: איפה זה עומד?
שר-שלום ג'רבי: אין לי מושג.
שר-שלום ג'רבי: הם אמרו שתוך חודש-חודשיים הם יעבירו את התשובה, ועד היום לא קיבלנו תשובה.
שר-שלום ג'רבי: חבל מאוד.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו עומדים כאן מול בנות, שאני התחייבתי בפניהן שתוך חודש-חודשיים יהיו לנו תוצאות.
שר-שלום ג'רבי: הן מתחילות להתגלגל, הן רוצות להתקבל למערכת החינוך.
שר-שלום ג'רבי: אני רוצה להסב את תשומת לבכם ולומר, שמה שאנחנו ביקשנו הוא לא שאדם יקבל עכשיו 30 נקודות.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו אמרנו, שאם יש שתי בנות שקיבלו אותם ציונים, הבחורה ששירתה שירות לאומי תקבל נקודת זכות אחת או שתיים כדי להיכנס למערכת החינוך.
שר-שלום ג'רבי: אני לא חושב שצריכים להתבייש בזה.
שר-שלום ג'רבי: צריכים להתגאות בזה.
שר-שלום ג'רבי: אני קורא לך ומבקש ממך, לבדוק את העניין.
אלכס מילר: משה משרקי מהעמותה של העיוורים.
אלכס מילר: אגב, אנחנו ציינו את יום העיוור היום.
משה משרקי: ביום שהכנסת מציינת הזדהות עם ציבור ליקויי הראייה והעיוורים, אני רוצה להעלות נקודה אחת יותר אנושית, קצת מתרחקת מהצד הזה של הויכוחים האזרחיים והלאומיים.
משה משרקי: אנחנו מטפלים מזה 5 שנים בשילוב של עיוורים בשירות לאומי במסגרות שונות.
משה משרקי: בכל שנה מצטרפים לפרויקט 2-3 עיוורים או ליקויי ראייה שהם ערבים, המשתלבים במסגרות של בריאות, חינוך או משרדי ממשלה אחרים, ופועלים כמו שאר המתנדבים בשירות לאומי.