GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אפרים זינגר: הויכוח איננו, כפי שאנחנו רואים, על ניקיון כפיים כזה או אחר או על מראית כזו או אחרת, כי אין חולק שיש עורכי דין שהם כשירים להיות שופטים מחוזיים וכדומה, שהמדינה מפקידה בידיהם טיפול בנושאים לפעמים של גורלות של אנשים וכדומה, לעומת אחרים שהם יכולים להיות בדימוס, וכאשר הדימוס מגיע, אחרי חודש, חודשיים, שנה, שנתיים – ולכן אני לא הייתי מציע את זה על המשקל הזה, כי כולנו, גברתי השרה, כולנו בעד שקיפות וכולנו בעד ניקיון כפיים ואני חושב שכולם נקיים, עד שלא הוכח אחרת ואנחנו נמצאים באותו צד, לצורך העניין, של המתרס.
אפרים זינגר: לא כל דבר הוא ---
לימור לבנת: אז אני מבינה שהסרתם את ההתנגדות שלכם.
לימור לבנת: מצוין, אז אנחנו באותו צד.
אלכס מילר: טוב, תודה, רבותי, אנחנו מיצינו את הדיון על הסעיף הזה.
אלכס מילר: אני מעלה אותו להצבעה עם התיקונים ועם ההבהרות שהיו כאן מהצד של הממשלה, ובכך אני מצביע על סעיף 11.
אלכס מילר: אני תומך, חברת הכנסת מיכאלי תומכת, הסעיף אושר וממשיכים הלאה.
אלכס מילר: הצבעה בעד - רוב סעיף 11 התקבל
: תיקון חוק בתי משפט לעניינים מינהליים 5.
: בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש"ס-2000, בתוספת הראשונה יבוא "42 בדיקת מינויים – החלטה של רשות לפי החיקוקים המפורטים בזה: (1) סעיפים 10ב ו-11(ב) לחוק הספורט, התשמ"ח-1988".
: הכוונה היא שהערעור על החלטה של הפורום הזה, היא לא לבג"ץ, אלא לבית המשפט לעניינים מנהליים.
: זו משמעות הסעיף.
אלכס מילר: ואחרון.
: תחילתו של חוק זה, שזה כל החוק עכשיו, בניגוד לכחול, שהייתה הבחנה, היא ב-ו' בטבת התשע"ב (1 בינואר 2012).
אלכס מילר: כן, רבותי, הערות לשני הסעיפים האחרונים?
אלכס מילר: אני מצביע על שני הסעיפים, 5 ותחילה.
: 5 ו-6.
אלכס מילר: 5 ו-6, ואנחנו מאשרים את כל החוק לקריאה שנייה ושלישית.
אלכס מילר: הצבעה בעד - רוב סעיפים 5 ו-6 התקבלו
אלכס מילר: אנחנו מאשרים את כל החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.
אלכס מילר: אני מעלה את כל החוק עם התיקונים, עם כל התוספות וההורדות שם שהיו, לקריאה שנייה ושלישית.
אלכס מילר: חברת הכנסת מיכאלי – בעד.
אלכס מילר: החוק אושר.
אלכס מילר: ההסתייגות שהצבענו פעם שעברה והיא נפלה, של חבר הכנסת דב חנין, תעלה למליאה.
אלכס מילר: הצבעה בעד - רוב החוק התקבל
אלכס מילר: אני רק רוצה להגיד שהסעיף שבעצם הוצאנו אותו מהישיבה הקודמת, שהוא בעצם הובא למול הישיבה הנוכחית שלא הצליחו להגיע להסכמות ולא רצינו לעכב את הצעת החוק, אני מעוניין להגיש ---
לימור לבנת: לגבי זכויות, תגיד גם לגבי מה.
לימור לבנת: לגבי העברת זכויות.
אלכס מילר: כן, על מישהו שבעצם יש לו --- אני מתכוון להגיש את הצעת החוק הזאת כהצעת חוק פרטית.
אלכס מילר: עכשיו, יש לי את נוסח הטיוטא שהופיע בישיבה הקודמת, אם ברצונכם להעביר לי כל מיני תיקונים, אז תעבירו לפני שאני מגיש.
אלכס מילר: אני מאמין שאנחנו נעלה את זה לוועדת שרים אחרי שאנחנו נפתח את מושב החורף, פלוס מינוס.
אלכס מילר: אז את הסעיף הזה אני כנראה אקדם כהצעת חוק פרטית.
לימור לבנת: כן, אני רק אעיר לגבי ההערה של יושב הראש בעניין הזה.
לימור לבנת: אנחנו לא הבאנו אותו היום כי זה דרש עוד דיונים בתוך הממשלה, זה מטבע הדברים, היה עוד עניין של ניסוחים וכו', וכשאני אמרתי את זה לחבר הכנסת אלכס מילר, הוא אמר שהוא יגיש הצעת חוק פרטית ואמרתי שאנחנו נתמוך בהצעת החוק הפרטית שלו בעניין הזה.
לימור לבנת: אולי בינתיים גם נכין הצעת חוק משלים, אני לא יודעת אפילו.
לימור לבנת: אנחנו נתמוך בהצעת חוק פרטית בעניין הזה, משום שאנחנו תומכים, הממשלה תומכת בנושא כמובן ואנחנו ---
אלכס מילר: אם למשרד המשפטים יש הערות לנוסח שהיה בפעם שעברה ואתם רוצים לעשות כל מיני תיקונים, אז תעבירו, לפני שאני מגיש אותו למזכירות הכנסת.
לימור לבנת: ברצון.
לימור לבנת: זה חשוב, אנחנו נתמוך בזה.
אלכס מילר: רבותי, הישיבה הזאת, על החוק הזה, נעולה.
אלכס מילר: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת החינוך, התאריך 2.8.2011, ב' באב תשע"א.
אלכס מילר: הנושא – הצעה לסדר היום (דיון מהיר): תעסוקת מורות ערביות, של חה"כ מסעוד גנאים, של חבר הכנסת חנא סוייד, 11000 מורות ערביות מובטלות ושל חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, נתוני משרד החינוך לגבי שיבוץ מורים בשנת 2011 והשלכתם על תעסוקת מורות ערביות פרוטוקול 469.
אלכס מילר: רבותיי, אז אנחנו נתחיל לפי סדר המגישים.
אלכס מילר: בבקשה, חבר הכנסת מסעוד גנאים, תנמק לנו את הדיון המהיר.
מסעוד גנאים: תחילה, באמת ציינת, אדוני היושב-ראש, שלפי מחקר של עמותת נשים נגד אלימות, אקדמאיות ערביות בשוק העבודה, מצביע על כך ש- 80% מהאקדמאיות הערביות, שהן בוגרות הוראה, רובן או רבות מהן המשתלבות, הן לומדות מההתחלה כדי שיהיו מורות ולפי המחקר הזה, רובן אינן משתלבות בשוק העבודה וגם מתוך נתונים של משרד החינוך, שמתוך 14,000 שהגישו בקשות לשיבוץ, נענות רק 1,000 בקשות.
מסעוד גנאים: זאת אומרת כ- 12,000 או יותר, 11,000, שיישארו בלי עבודה.
מסעוד גנאים: מתוך הנתונים האלה וגם מהשטח, האמת מידיעתי ממה שקורה מהשטח, יש הרבה בנות שהן ערביות שהן לומדות במכללות, באוניברסיטאות, כדי שבסוף ישתלבו בשוק העבודה, שיהיו מורות.
מסעוד גנאים: אבל רובן לא נענות.
מסעוד גנאים: הדבר הזה גורם לאחוז אבטלה גבוה מאוד.
מסעוד גנאים: הדבר הזה, אני חושב שעל משרד החינוך וגם על הממשלה לתת את הדעת ולעשות תוכניות כדי לשלבן בשוק העבודה, כי בסוף הן למדו כדי לעבוד ואם הן יהיו מובטלות, אני חושב שרובן בסוף, זה לא מעודד אותן לא ללמוד, ולא לעבוד ואני חושב שלממשלה יש אפשרויות ויש אופציות לשלב אותן משום שהשתלבותן, אני חושב, היא חלק מהתרחבותו או מפיתוחו של כל מערך החינוך הערבי.
מסעוד גנאים: כל מערכת החינוך הערבית, אם היא מתפתחת יותר, מורחבת יותר, אם מקטינים למשל את מספר התלמידים בכיתות, יהיו יותר כיתות, אם מוסיפים יותר תקנים, יותר שעות עבודה, אני חושב שבאופן אוטומאטי, מורות אלה יש להן איפה לעבוד והדבר השלישי או הרביעי, העניין שגם העלינו אותו בפני שר החינוך, של השתלבות מורים ומורות ערביות במערכת החינוך היהודית משום ששם יש מחסור וגם לפי המחקר של נשים נגד אלימות, מספר הנשים היהודיות המועסקות בהוראה הוא פחות, הוא כ- 20%, לעומת כ- 42% נשים ערביות שהן משתלבות או רוצות לעבוד בהוראה.
מסעוד גנאים: לכן, לפי דעתי, או גם לפי הנתונים, יש מחסור במערכת החינוך היהודית שיכולה באמת לקלוט מורות ערביות במערכת החינוך היהודית.
אלכס מילר: חבר הכנסת חנא סוייד.
חנא סוייד: אדוני היושב-ראש, אני חושב שהנושא של תעסוקת מורות ערביות, אקדמאיות ערביות בכלל, הוא מצב של כשל שוק.
חנא סוייד: כשל שוק מכיוון שיש היצע כל-כך גדול, שמוערך במספר אלפים, אני הייתי אומר אולי יותר מ- 50% מהמורים והמורות שממתינים להשתבץ במערכת החינוך הן מורות, כך שאני מניח שמדובר ב- 6,000 – 7,000 מורות.
חנא סוייד: היצע שהוא עולה בהרבה על הביקוש.
חנא סוייד: זה המצב ההפוך בדיוק מהדיור, שיש הרבה ביקוש ויש מעט היצע.
חנא סוייד: ואני חייב לציין התנסות אישית, שאנחנו כאן לא מדברים על מספרים ועל סטטיסטיקות, אלא מדברים על כל מורה, כל אקדמאית, שנתקעת אחרי לימודים והיא לא מצליחה להשתלב בעבודה, זה מין בעיה, זה מעיק, זה מגביל את האפשרויות של ההתפתחות ושל התרומה לחברה ולכן חייבים לחפש פתרונות.
חנא סוייד: אני יודע שפתרונות במערכת החינוך כמעט ואי-אפשר למצוא באופן מיידי, כי הגידול של מערכת החינוך, אם אנחנו מדברים על שכבת גיל שהיא בערך שני אחוז מסך הכל האוכלוסייה הערבית, משהו כמו בין 20,000 ל- 30,000 תלמידים, שזה פחות מ- 1,000 כיתות גידול כל שנה, והייצור של מורות לא נפסק.
חנא סוייד: עדיין, המכללות אפילו מתרחבות ואפילו מושכות יותר ויותר תלמידות, סטודנטיות, מכיוון שכבר ההוראה במגזר הערבי הפכה להיות עיסוק נשי גם כן, כמו שבמגזר היהודי.
חנא סוייד: אז הייצור של מורות הוא הולך וגדל והביקוש הוא מוגבל.
חנא סוייד: לכן צריך באמת, האתגר הוא לחפש אפיקים לתעסוקה לאקדמאיות ערביות.
חנא סוייד: יש, לדעתי, שלושה כיוונים עיקריים.
חנא סוייד: הכיוון הראשון הוא כמובן להשתלב במערכת החינוך, אמרתי שזה מוגבל.
חנא סוייד: אפשרות שנייה זה הסבה מקצועית, אקדמאיות שצריך להסב את המומחיות שלהן, למקצוע אחר.
חנא סוייד: היום אני יזמתי דיון על תעסוקת ערבים בהייטק והאפשרות של הסבה של אקדמאים ואקדמאיות לתחומים של ההייטק והמסלול השלישי שהצביע עליו ידידי מסעוד גנאיים והוא לנתב מורות ומורים ערביים, ללמד במערכת החינוך העברית, במקצועות שהם לא מוטים לתרבות או לדת או למסורת מסוימת, כמו מתמטיקה, פיסיקה, כל המקצועות הטכנולוגיים.
חנא סוייד: אני חושב שבבתי-הספר העבריים יש מחסור במורים ובמורות ואפשר שם למצוא תעסוקה למספר לא מבוטל של מורים ומורות ערביים, אבל זה צריך יד מכוונת זה לא יקרה בהתאם לשוק חופשי.
חנא סוייד: בגלל המחיצות שקיימות בין שתי מערכות החינוך, זה לא יקרה מאליו.
חנא סוייד: במקרה הזה, כשל השוק נמשך.
חנא סוייד: צריך יד מכוונת, צריך תכנון לעניין הזה וצריך הכוונה וצריך מעקב וצריך לראות איך זה עובד, מה הסיכויים, מה הפוטנציאל לזה.
חנא סוייד: ולכן, אני חושב שמשרד החינוך, שהוא משרד החינוך של כולם, גם של החינוך הערבי וגם של החינוך העברי, חייב להקצות משאבים מיוחדים על-מנת לעודד את התיק הזה של תעסוקה.
אלכס מילר: חבר הכנסת זחאלקה, בבקשה.
ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב ראש, אורחות יקרות.
ג'מאל זחאלקה: אני זוכר שלפני מספר שנים, נדמה לי היה זה חבר הכנסת חנא סוייד שהעלה את הנושא הזה בדיון בוועדת החינוך, ואני מציע אפילו לחזור להמלצות של אותה ישיבה שהיתה בראשותו של הרב מלכיאור וגם אז הנתונים שהיו בפנינו, הנתונים של ה- מ.מ.מ.
ג'מאל זחאלקה: היו מזעזעים.
ג'מאל זחאלקה: וגם אז באו נציגים ומפקחים של משרד החינוך.
ג'מאל זחאלקה: הנושא נדון ואיך אומרים?
ג'מאל זחאלקה: הרבה מילים ושינוי עין ולכן אני חושב שכב' היושב-ראש, בצורה כלשהי, אם אנחנו נצא בהמלצות מסודרות היום, אנחנו צריכים לעקוב אחריהן.
אלכס מילר: מה השתנה אחרי המלצות הוועדה מהפעם שעברה?
ג'מאל זחאלקה: המחסור, למשל, אחד הדברים שהשתנו – אנחנו דיברנו אז על מחסור במורים בסקטור היהודי.
ג'מאל זחאלקה: המחסור רק החמיר.
ג'מאל זחאלקה: החמיר מאוד.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, הביקוש, האפיק הזה ואז היתה איזה שהיא תוכנית, נדמה לי מרחבים, שעבדה על שיבוץ, הצליחה לשבץ כ- 1,000 מורות.
ג'מאל זחאלקה: זה לא משהו קל.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, אם רוצים, זה ניתן לעשות.
ג'מאל זחאלקה: במקצועות כמו מתמטיקה, מקצועות מדעיים בעיקר, הצליחו לשבץ כ- 1,000 מורות.
ג'מאל זחאלקה: אבל היתה איזה עמותה שזו היתה התעסוקה שלה, העבודה שלה היתה לאתר ולהתאים מחסור בבתי-ספר מסוימים ולאתר מורים.
ג'מאל זחאלקה: אז זה, למשל, אחד הדברים שהשתנו.
ג'מאל זחאלקה: דבר שני שהשתנה, אני חושב שמספר המורות הולך וגדל, וגם משרד החינוך לא עושה הרבה.
ג'מאל זחאלקה: דובר, למשל, אחד הדברים שאנחנו לא רוצים לדבר עליהם, כי הוא קצת קשה, אבל יכול להיות שהגיע הזמן לדבר עליו והוא העניין של המצב של הסמינרים והכשרת המורים, העניין הפרוץ הזה, שאין פיקוח מסודר, שהרמה היא לא הדבר החשוב ביותר וכאשר יש לנו היום הזדמנות לאזן.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שצריך לעשות פעולה משולבת, המצב, הבעיה היא מורכבת מאוד ואין מטה קסם אחד ואנחנו יכולים לפתור את הבעיה.
ג'מאל זחאלקה: אני רק רוצה לציין שיש אי-שוויון במספר השעות בלימודים בין בתי-הספר היהודים והערביים.
ג'מאל זחאלקה: רק ההשוואה של מספר השעות, רק ההשוואה.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, אם רוצים לעשות שוויון במספר השעות, זה כבר 3,000 מורים ויותר.
ג'מאל זחאלקה: רק עניין ההשוואה הזה.
ג'מאל זחאלקה: יש הדרישה והבעיה של עניין פנסיה מקודמת, שהיא, איך אומרים?
ג'מאל זחאלקה: שנה כן, שנה לא, כמו מסיק הזיתים, פעם כן, פעם לא.
ג'מאל זחאלקה: פעם יש יותר מ- 2,000 פנסיה מוקדמת ופעם יש 600 – 700.
ג'מאל זחאלקה: דרך אגב, אני מכין הצעת חוק בנושא הזה וצריך להכניס סדר בעניין הזה, כי זה גם, אני חושב שאם רוצים לעשות משהו רציני במערכת החינוך הערבית, לפני שאני מדבר על המורות, אז צריכה להיעשות טלטלה.
ג'מאל זחאלקה: להוציא לפנסיה 5,000 – 6,000 מורים שמבקשים פנסיה, לא כופים עליהם פנסיה מוקדמת, שהם אומרים – אנחנו שחוקים, לא יכולים ללמד, ולהכניס כוח אדם חדש, רענן, שקיבל הכשרה מסודרת, ואז זה יעשה את השינוי.
ג'מאל זחאלקה: כי אנחנו יודעים שההצלחה בחינוך, 60% או יותר אפילו, 70% זה עניין של המורה.
ג'מאל זחאלקה: אז אפשר לפתור את הבעיה.
ג'מאל זחאלקה: כלומר זו אינה בעיה בלתי פתירה.
ג'מאל זחאלקה: צריך פשוט לעשות שני מהלכים: אחד – לטפל בבעיה של אלפי מורות שלא מלמדות, ומצד שני – לעשות איזון מסוים בין צורכי השוק לבין הכשרת המורים.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, לא יכול להיות שכל מיני גורמים פרטיים מכשירים מורים בכמויות אדירות, מרוויחים כסף על זה, כסף גדול, ובסופו של דבר יש הצפה של השוק.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שגם העניין, יש תוכנית של משרד החינוך, אני רוצה לשמוע עליה היום ולהעלות את הרמה של הקבלה לסמינרים ושל הכשרת המורה ולהעלות את הסף.
ג'מאל זחאלקה: כי הגיע הזמן להעלות את הסף, זה בסופו של דבר לטובת התלמידים.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו, מה שמעניין אותנו בסופו של דבר במערכת החינוך זה טובת התלמיד.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, מה שאני מנסה להגיד כאן, הפיתרון נמצא בהישג יד.
ג'מאל זחאלקה: צריך לעשות מהלכים שהם לא רק מסייעות לשיבוץ מורים אלא פותרות בעיות אחרות.
ג'מאל זחאלקה: עניין של שוויון בשעות זה לטובת התלמידים, קודם כל, אבל זה מצריך הרבה מורות וגם העניין הזה של הפנסיה המוקדמת.
ג'מאל זחאלקה: יש לנו היום מצב טוב מאוד שבו מספר המורות, התלמידות או הסטודנטיות הערביות באוניברסיטאות ובמכללות השונות הוא יותר מ- 60% כבר וזה מראה על שינוי חברתי עמוק מאוד.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו נראה את אותותיו בהמשך וכבר רואים, אבל צריך לראות אותו עוד ועוד ועוד, אבל יכול להיות שזה השינוי החשוב ביותר שמתחולל בחברה שלנו, אבל אני מפחד, כב' היושב ראש וזו נקודה חשובה מאוד – זו לא רק בעיה של נשים שלמדו ולא יכולות לעבוד.
ג'מאל זחאלקה: אני מפחד מחזרה אחורה.
ג'מאל זחאלקה: כאשר המשפחות והבנות רואות שבשביל מה ללמוד?
אלכס מילר: מתאכזבים.
ג'מאל זחאלקה: מתאכזבים.
ג'מאל זחאלקה: ללכת להתחתן בגיל 19, זה מה שיקרה.
ג'מאל זחאלקה: אם כך אתה רואה, אתה אומר – בשביל מה אתה לומד?
ג'מאל זחאלקה: בשביל מה הלכת ללמוד?
ג'מאל זחאלקה: אין לך, הרי את תהיי מובטלת.
ג'מאל זחאלקה: ואני חושב שזה דבר חמור ביותר.
ג'מאל זחאלקה: לכן, אחת המשימות החשובות ביותר שלנו, היא למצוא את הפיתרון לבעיה הזאת.
ג'מאל זחאלקה: אני מבקש להעיר הערה אחרונה בעניין השימוש במושגים.
ג'מאל זחאלקה: אין פה, לא מדובר באבטלה.
ג'מאל זחאלקה: אבטלה זה אנשים שנמצאים בשוק העבודה ולא עובדים, זה מובטל, כלומר מי שהוא עבד ולא עובד כבר.
ג'מאל זחאלקה: אבל מדובר כאן שהנשים האלה נכנסות לקטגוריה של ה-לא מועסקים, של לא משתתפים בשוק העבודה.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, אם אנחנו מדברים על 22% נשים ערביות בשוק העבודה, הנשים הערביות האקדמאיות האלה, הן לא משתתפות בשוק העבודה, פשוט לא עובדות.
ג'מאל זחאלקה: וזה כבר אפילו, איך אומרים?
ג'מאל זחאלקה: יכול ליצור מצב שבו אדם למד, קיבל הכשרה, אבל שנים הוא לא קיבל משרה ולא עבד ואז הוא הופך למובטל נוקשה.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, לא משתתף בשוק העבודה.
ג'מאל זחאלקה: כבר אז, החיים שלו נבנים ככה שהוא לא יכול אפילו לחזור לשוק העבודה.
אלכס מילר: חבר הכנסת מג'אדלה.
גאלב מג'אדלה: בוקר טוב לכולם.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, מונח בפנינו בסדר היום נושא מאוד מאוד חשוב, לדעתי.
גאלב מג'אדלה: לדעתי, אתה צריך לקחת אותו כפרויקט.
גאלב מג'אדלה: אני גם אומר לך דברים כנים.
גאלב מג'אדלה: הנושא הזה היה בשולחן עגול שלי כשר המדע, התרבות והספורט, של יולי תמיר, שרת החינוך ושל אלי ישי, שר התמ"ת.
גאלב מג'אדלה: וחלק גדול ממה שנאמר כאן על-ידי החברים, הוצעו כפיתרונות: קליטה בבתי-ספר יהודיים.
גאלב מג'אדלה: אין שום סיבה שמורה לפיסיקה לא ילמד בבית-ספר בהוד השרון.
גאלב מג'אדלה: אחר-כך הסבה מקצועית.
גאלב מג'אדלה: אחרי זה, הקטנת מספר התלמידים בכיתה, כדי ליצור כיתות יותר, שעות יותר, כדי שייקלטו יותר.
גאלב מג'אדלה: הפתרונות נמצאים.
גאלב מג'אדלה: אני יכול להפתיע אותך ולומר לך כשבמליאת הכנסת דיברתי על זה לפני עשרה חודשים, במליאה, שר אחד תמים, וישר והגון, תפש אותי ואמר לי – אתה רוצה לומר לי יש קרוב ל- 9,400 ומשהו אזרחים ואזרחיות עם BAD ביד, מובטלים?
גאלב מג'אדלה: לא נקלטו במעגל העבודה?
גאלב מג'אדלה: אמרתי לו – כן.
גאלב מג'אדלה: לך לשר החינוך, תבדוק.
גאלב מג'אדלה: שר בממשלה שלך.
אלכס מילר: ממשלה של כולנו.
גאלב מג'אדלה: לא לא, זה לא ממשלה שלי, זה ממשלה שלך.
אלכס מילר: יש ממשלה אחת בישראל.
גאלב מג'אדלה: זה לא ממשלה שלי, אל תתבלבל.
אלכס מילר: אתה יכול להיות באופוזיציה, אבל הממשלה שלך.
גאלב מג'אדלה: אני באופוזיציה, בשביל זה אני שם, אל תתבלבל.
גאלב מג'אדלה: משרד החינוך גם לא יכול לשלוח את החברים כאן, שאני מאוד מעריך ומכבד.
גאלב מג'אדלה: זה לא תלוי בהם.
גאלב מג'אדלה: זה שינוי מדיניות מהותי ופיתרון מערכתי כולל, עמוק.
גאלב מג'אדלה: זה לא ה- ש.ג.
גאלב מג'אדלה: עבדאללה חטיב וציון שבת, עם כל הכבוד שאני מאוד מכבד ומעריך.
גאלב מג'אדלה: הם מבצעים מדיניות, הם לא קובעים מדיניות.
גאלב מג'אדלה: מה, אני לא הייתי שר?
גאלב מג'אדלה: אני לא יודע מי קובע מדיניות?
אלכס מילר: כשהיית שר, מה הממשלה שלך עשתה?
גאלב מג'אדלה: המון דברים.
גאלב מג'אדלה: השרה שלך, שהחליפה אותי, מתרברבת על ההישגים שלי.
גאלב מג'אדלה: יושב כאן מוסיקאי, ד"ר תייסיר, תשאל אותו.
גאלב מג'אדלה: מתרברבת על ההישגים שלי.
גאלב מג'אדלה: היא אומרת אצלך בוועדה כאן, לא רציתי להביך אותה.
גאלב מג'אדלה: אני המשרד המוביל בקליטת עובדים ערביים, בהתאם להחלטת הממשלה.
גאלב מג'אדלה: אני מסרתי למשרד 13.7% ערבים במשרד.
גאלב מג'אדלה: קיבלתי אותו 3.2%.
גאלב מג'אדלה: זה שינוי מדיניות.
גאלב מג'אדלה: זה לא דיון אקדמי, זה לא סמינר ויום עיון.
גאלב מג'אדלה: ואני אתקוף את זה עכשיו מהכיוון שלך, כאיש ימין, כיהודי, אני מודיע לך, זה הפסד של המדינה לפני ההפסד של אלה שלא נקלטו במעגל העבודה.
גאלב מג'אדלה: 11,000 ייקלטו במעגל העבודה, אתה יודע איזה צמיחה?
גאלב מג'אדלה: אתה יודע שהתל"ג שלך עולה מבלי שאתה נקפת אצבע אפילו שאתה גר ברמת אביב ג', התל"ג שלך עולה.
גאלב מג'אדלה: נפתחות בפניך כמדינה, שערים, קרנות, ובנק עולמי, ומחייכים לך ואומרים לך כל הכבוד.
גאלב מג'אדלה: ולא יזרקו אותך מה- OECD בעוד שנתיים.
גאלב מג'אדלה: אם אתה תמשיך לשמור על הפערים ותגדיל את הפערים בחברה הישראלית ויגדל מספר המובטלים, בעוד שנתיים לא תהיה ב- OECD.
גאלב מג'אדלה: ייפרדו ממך.
גאלב מג'אדלה: לא יעזור לך כל המהלכים וכל מסיבות העיתונאים של ראש הממשלה.
גאלב מג'אדלה: לכן, אני אומר לך, אדוני היושב ראש, עצה אליך, זה נושא לאומי שצריך לטפל בו ברמת שר החינוך, ממשלת ישראל.
גאלב מג'אדלה: צריך לקבל החלטות ברמה של מערכתית, פיתרון כולל.
גאלב מג'אדלה: ומה זה הסיפור הזה, כל יום אתם מקימים מכללה חדשה ונותנים להם לייצר מורים מובטלים חדשים.
גאלב מג'אדלה: ואתם נכנעים בפני כל מיני אנשים שרוצים לעשות הון על חשבון מובטלים ועל חשבון פגיעה בחברה שלנו ולייצר לנו מתוסכלים ומתוסכלות, במקום שיהיו גורם חברתי מדרבן, השכלתי.
גאלב מג'אדלה: אתה יודע מה זה כשיושבת אישה בבית, שיש לה תואר ביד כבר 11 שנה, אישה עם ארבעה ילדים?
גאלב מג'אדלה: לכן אני אומר לכם ביושר, המדינה כאן נפגשה באינטרס המהותי כלכלי חברתי שלה, עם האינטרס של האנשים האלה שיושבים בבית ואף אחד לא עושה להם טובה.
גאלב מג'אדלה: אתה רוצה, אני אביא לך את הנתונים כמה התל"ג שלך עולה, איזה צמיחה תהיה כתוצאה מזה.
גאלב מג'אדלה: 11,000 משפחות עוברות ממתחת לקו העוני אל מעל לקו העוני.
גאלב מג'אדלה: הנושא הוא מורכב, הוא רציני.
גאלב מג'אדלה: זה תלוי בשני דברים – שינוי מדיניות זה שינוי תקציב ורצון כן של ממשלה להתמודד עם בעיה אמיתית.
גאלב מג'אדלה: זה הכל.
גאלב מג'אדלה: ואני אומר לך, אנחנו מוכנים להתאחד סביבך, כולנו, כדי שהנושא הזה יידון ברמה הכי בכירה.
גאלב מג'אדלה: לא מנכ"ל משרד החינוך, שר החינוך, ממשלת ישראל, שינוי מערכתי אמיתי, ביושר.
אלכס מילר: משרד החינוך, מי עונה כאן על הסוגיות?
אלכס מילר: אני, יש לי גם שאלה משלי, אני רוצה להצטרף לדבריהם של חברי הכנסת.
אלכס מילר: האם יש לכם נתונים כלליים, על כל העניין של הביקוש מול ההיצע במערכת החינוך סביב המורים, האם לפי האחוזים שהנתונים שאתם מחזיקים, האם באמת יש פער גדול בין המגזרים, זאת אומרת, מול הבוגרים להוראה במוסדות להשכלה גבוהה, במגזר היהודי כמה משתלבים אל מול בוגרי המוסדות להשכלה גבוהה בהוראה במגזר הערבי, כמה משתלבים והאם יש תוכנית, לאור אותן ישיבות שהיו קודם ולאור אותם הדברים שעולים כאן מדי שנה, האם יש תוכנית אסטרטגית במשרד לשילוב והשאלה הנוספת, אני חושב שנשאלת כבר כמה וכמה פעמים כאן, נשאלה כמה וכמה פעמים בוועדה, האם יש מדיניות גם למשרד ולמערך ההשכלה הגבוהה, לשלב גם מהמגזר הערבי, את הצעירים שבהם, בכל העניין של המקצועות שהם מקצועות לא רק בהוראה והאם הפתרונות האלו יכולים לתת מענה לבעיות התעסוקה שעליהם דיברו כאן חברי הכנסת.
אלכס מילר: אני מאמין שיהיו עוד שאלות במהלך הדיון.
ציון שבת: אני מנהל האגף לכוח אדם בהוראה.
ציון שבת: אני עוסק בשיבוץ של המורים בבתי הספר ואחר-כך בקצה השני, בפרישה שלהם.
אלכס מילר: אתה בארצי?
ציון שבת: כן, מנהל האגף הארצי ובכל מחוז יש צוות שמטפל בנושא כוח אדם בהוראה במחוז.
ציון שבת: אלו שתי נקודות שכאן הועלו כנקודות זמן מאוד מאוד רגישות וקריטריות של המורים.
ציון שבת: נתחיל מזה שאנחנו, כמו כל משרד ממשלתי, יש לו משאב מאוד מאוד מוגדר, אני לא רוצה להגיד מוגבל, כי זה משרד שיש לו תקציב מאוד מאוד גבוה, אבל הוא גם מטפל בהיקף מאוד מאוד גדול באוכלוסייה ועל-פי המשאב הזה, אנחנו מתנהלים.
ציון שבת: אנחנו לא יכולים לעשות משהו שהוא חורג מהמשאב הזה.
ציון שבת: כלומר, כל המשאב שמגיע למערכת, ברובו הגדול, הולך למורים.
ציון שבת: זה משכורות למורים, זה שיבוץ מורים, זה משכורות למורים.
אלכס מילר: טוב, את זה אנחנו יודעים.
ציון שבת: חלק מהדברים שאמרתם קודם גם כן ידועים ואנחנו מדברים עליהם בכל אופן.
אלכס מילר: לא, קודם כל העלו כאן סוגיה של הבדלי שעות, זה דבר ראשון.
אלכס מילר: הסוגיה הזאת של הבדלי שעות, כמו שנאמר, יכולה להכניס תוספת של המורים.
אלכס מילר: וזה מדובר, אני עוד לא נכנס לעניין של שילוב המורים ומורות מהמגזר הערבי והמגזר היהודי, אני כרגע מדבר על יישור קו במגזר הערבי, נתחיל מזה.
אלכס מילר: אם יש סוגיה של חוסר שעות בבתי ספר, הסוגיה הזאת בעצם יכולה לפתור כמה בעיות, זאת אומרת חלק מהמורים יכולים להיכנס במידה ואתם מוסיפים שעות.
ציון שבת: אני פעם ראשונה שומע שיש חוסר בשעות במגזר הערבי ואני במשרד הזה 30 שנה.
ציון שבת: ההפך.
ציון שבת: בחלק מהמקרים היו תגבורים מאוד מאוד גדולים של תוכניות כאלה ואחרות, לא יודע אם היו מוצלחות, אבל להגיד שהמגזר הערבי מקבל פחות שעות במפגיע?
ג'מאל זחאלקה: זה הנתונים של משרד החינוך, לא שלנו.
ציון שבת: מה הנתונים של משרד החינוך?
ג'מאל זחאלקה: יש פער.
ציון שבת: מה, שמשרד החינוך נותן פחות שעות לילדים במגזר הערבי?
ג'מאל זחאלקה: הפער בממוצע.
ציון שבת: זה הגדרה, עניין של הגדרה?
ג'מאל זחאלקה: לא, לא עניין של הגדרה.
ג'מאל זחאלקה: כשאתה לוקח את השורה התחתונה, נעשתה במשרד החינוך צעדים שצמצמו את הפער, אבל עדיין יש פער.
ג'מאל זחאלקה: יש פער בשורה התחתונה, מספר שעות בבתי ספר ערביים לעומת מספר שעות, זה נתונים של משרד החינוך.
ג'מאל זחאלקה: המשרד מודה בזה, לא צריך אפילו להתכחש לדבר.
אלכס מילר: תראו, אנחנו עכשיו כרגע מדברים על נושא.
ג'מאל זחאלקה: יש מקורות למה זה קורה, אני יש לי לזה הסבר ארוך, זה בגלל המדיניות של המחוזות ולא של המרכז, דווקא.
אלכס מילר: חבר הכנסת זחאלקה, אני מציע, קודם כל העלית את הסוגיה, אין למשרד החינוך, אנחנו בישיבה הבאה שאנחנו נעשה על הנושא, אנחנו נבקש נתונים של השוואת שעות לשני המגזרים, פר מקצוע.
אלכס מילר: OK? הלאה.
ציון שבת: לעניין של מכללות שיש הרבה מכללות שמשכנעות ומפתות ומכניסות סטודנטים, הניסיונות שלנו להגביל את מספר הסטודנטים במכללות, טורפדו באופן מיידי על-ידי המשפטנים, מכיוון שהם מדברים על חופש אקדמי ועל מדינה חופשית.
אלכס מילר: אל תגביל מקומות, תעלה רמה.
ציון שבת: מדברים גם על העובדה שהרבה, זה נכון, הרבה סטודנטיות במגזר הערבי לומדות במכללות, הרבה מכללות נפתחות ואנחנו לא יכולים לחסום את זה.
אלכס מילר: לפי מה שנשמע כאן, זה הדבר היחיד שיש להן נגישות למקצוע, גם אולי מבחינה גיאוגרפית וגם מבחינה, כנראה שמבחינת הרמה, שאתם קובעים, יכול להיות יותר קלה להיכנס לתחום הזה.
אלכס מילר: אז אפשר להעלות רמה, אם אתם דורשים פסיכומטרי, הרי מי שאחראי היום על המנגנון קבלה למכללות להכשרת מורים זה משרד החינוך.
אלכס מילר: אתם אחראים עליהם.
אלכס מילר: תעלו פסיכומטרי ב- 50 נקודות.
אלכס מילר: תעלו זכאות לבגרות בממוצע.
אלכס מילר: אפשר לעשות את זה.
אלכס מילר: אז תכניסו את הטובים שבטובים.
ג'מאל זחאלקה: תגביל את המספר.
אלכס מילר: את המספר הוא לא יכול להגביל.
אלכס מילר: המספר מוגבל, גם ככה.
אלכס מילר: אין מוסד אקדמי.
ציון שבת: מוגבל תקציבית.
אלכס מילר: הוא מתוקצב, שהמספר שלו לא מוגבל.
אלכס מילר: כל מוסד, הבעיה שהם אפילו לא מגיעים, צריך להבין, הם לא מגיעים לגבול שלהם.
אלכס מילר: יש רק אולי שלושה ארבעה מוסדות בישראל, שהגיעו וקצת עברו, נגיד – אוניברסיטת תל-אביב, יש את המרכז האוניברסיטאי באריאל שהיו לו את הבעיות, וזהו.
אלכס מילר: כל השאר לא מגיעים פשוט לשם.
אלכס מילר: יש להם הקצאה שהמדינה קבעה שהם יכולים להגיע נגיד עד 3,000 אנשים, מעל 3,000 לא מקבלים תקצוב.
אלכס מילר: אבל הם מגיעים ל- 2,000 וזו הבעיה.
אלכס מילר: הם לא מגיעים, אז הם יכולים להכניס.
אלכס מילר: הוא לא יכול להוריד מוסד אקדמי מ- 3,000 ל- 2,000, כי משפטית הוא מוגבל.
אלכס מילר: העניין הוא למה בעצם באותם המקצועות, ודרך אגב, הניסיון הזה היה בעבר, רק שתדעו לכם, אני לא יודע למה הפסקתם את זה.
אלכס מילר: היה ניסיון בעבר לשלב מנגנונים של הכשרת מורים עם מקצועות נוספים.
אלכס מילר: אני בעצמי סיימתי תואר BAD, אבל במקביל גם סיימתי תואר בהנדסה.
אלכס מילר: בהנדסת אלקטרוניקה והתואר שלי היה BAD-TEC.
אלכס מילר: אז בעצם, אז היה לי אפשרות לעבוד או בתחום נגיד, אם זה מחשבים אז היה לנו, היה לנו תחום של אלקטרוניקה, היה לנו שם גם איזה שהוא תחום לבחירה.
אלכס מילר: אפשר.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, בהמשך למה שאתה אומר.
גאלב מג'אדלה: אין למשרד החינוך מה לומר בעניין תכנון, אני אתן לך דוגמה.
אלכס מילר: רגע, הוא עוד לא סיים.
גאלב מג'אדלה: יושב לידך מוסיקאי.
גאלב מג'אדלה: למה בבית-ספר ערבי לא לומדים מוסיקה?
גאלב מג'אדלה: זה דבר מגונה?
ציון שבת: גם בבית-ספר יהודי לא לומדים מוסיקה.
גאלב מג'אדלה: שילמדו תרבות.
ציון שבת: זה סיפור אחר.
גאלב מג'אדלה: איפה שיש תרבות, אין גזענות.
גאלב מג'אדלה: למה לא לומדים התעמלות?
ציון שבת: זו סוגיה אחרת.
גאלב מג'אדלה: למה אתם, יש לכם יותר מורים להתעלמות.
ציון שבת: אל תעשה הבחנה בין בתי-ספר יהודיים לבתי-ספר ערביים, כי בשניהם לצערי הרב, דרך אגב, בשניהם לא לומדים מוסיקה.
אלכס מילר: לפני שאתה פותח מסלולים נוספים, אני רוצה לשמוע כרגע איפה אנחנו מתמודדים.
אלכס מילר: הרי רבותיי, בואו קודם כל נסיים עם אלו שכרגע במערכת וסיימו ויש להם תואר.
ג'מאל זחאלקה: אולי נתקדם ונשמע את אלה שערכו את המחקר.
אלכס מילר: תכף, תכף.
אלכס מילר: נגיע לכולם, מה שחשוב לי זה התגובה הרשמית של המשרד.
ציון שבת: אנחנו, לא רוצה להגיד סובל, אבל מי שסופג את כל הבעיה הזו במלוא עוצמתה זה אנחנו, מי שמטפל במורים במערכת.
ציון שבת: מכיוון שבכל שנה, אגב, זה כבר, אני מכיר את המערכת הזו כבר שמונה שנים וזה אותו הדבר כל הזמן, אותן תלונות, אותו הדבר, אנחנו עשינו שיפורים מאוד מאוד גדולים בתהליכים, כי זה היה, לא רוצה להגיד את המילה בלגאן, לא אומרים את זה בכנסת, אבל זה היה אי-סדר טוטאלי במערכת, ואנשים שובצו על-פי כל מיני מפתחות שהם לא באמת מפתחות מקצועיים ולא לפי מפתחות הוגנים.
ציון שבת: אני אומר את זה בעדינות ובשנים האחרונות נעשה לפחות צדק, הייתי אומר, מכיוון שסוף סוף אנשים, אמנם חלק גדול לא משתבץ כי אין מקום, אבל משתבצים.
קריאה: אני רוצה לשאול כמותית, שאלת מידע, אדוני היושב ראש.
אלכס מילר: על זה בדיוק אני רוצה לשמוע עכשיו.
אלכס מילר: אני רוצה לשמוע מבחינת המספרים.
אלכס מילר: ממתי התחיל הסדר?
ציון שבת: אני מעריך שאנחנו כבר שלוש או ארבע שנים.
אלכס מילר: שלוש ארבע שנים יש סדר?
ציון שבת: סדר, סוף סוף, עם מה שקיים.