GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדעון סער: לא יהיה מצב שבו תחת לחץ, עמדתנו תשתנה.
גדעון סער: עמדתנו ברורה בנושא הזה.
גדעון סער: אנחנו פתוחים תמיד לדיאלוג עם כולם, אבל אין לנו נטייה לקבל תכתיבים.
גדעון סער: עוד לא הצלחנו לפתח את הנטייה הזאת לקבל תכתיבים.
גדעון סער: אז אני מציע שנציג את הדברים שהכנו.
גדעון סער: אלה הנתונים בעצם לגבי מספרי התלמידים, מספרי מוסדות הלימוד וכיתות הלימוד.
גדעון סער: אנחנו רואים שלמעשה יש כ-2 מיליון תלמידים במערכת של גני הילדים – טרום חובה וחובה, ובמערכת של בתי הספר במדינת ישראל.
גדעון סער: אנחנו מדינה שיש בה גידול, כמו שקבוע למעלה, של כ-2% מדי שנה, במובן הזה שונה ממדינות ה-OECD שאין בהן, בחלקן יש התכווצות דמוגרפית, בוודאי שאין גידול טבעי קבוע בשיעור הזה, ומכאן כמובן נגזרים הרבה מאד נושאים, כולל נושאים שנוגעים לבינוי ולפתיחת מוסדות ולפתיחת כיתות.
גדעון סער: הנתונים הללו הם נתונים שמתייחסים למספר התלמידים הכללי ועברי וערבי בנפרד.
גדעון סער: אנחנו רואים שיש עלייה בכל המגזרים.
גדעון סער: אנחנו אחר כך נראה את זה בפילוח מגזרי, אחרי שנים שבהן הייתה ירידה או סטאטוס קוו, יש גם עלייה במספר הנכנסים לחינוך הממלכתי וזה משקף מגמות דמוגרפיות בדיוק הפוכות ממה שאנחנו קוראים עליהן בעיתונים.
גדעון סער: זאת אומרת, בעניין הזה לפחות, אני לא מאמין שיש עוד עניינים, אין קורלציה בין מה שכתוב בעיתון לבין המציאות בשטח.
גדעון סער: כאן זה אותו דבר לגבי המספרים בחינוך היסודי.
גדעון סער: אפשר לעבור הלאה.
גדעון סער: זה נותן תמונה של החינוך על פי זרמים.
גדעון סער: אז לגבי חינוך יסודי, אנחנו רואים שהחינוך הממלכתי, הייתה בו ירידה מתשס"ג עד תשס"ז, עד אמצע העשור הקודם, פחות או יותר.
גדעון סער: ירידה של 7,000 תלמידים בתקופה הזאת של כ-5 שנים, ומאז אנחנו רואים באופן קונסיסטנטי, גידול במספרי התלמידים בזרם הממלכתי.
גדעון סער: גם בזרם הממלכתי דתי יש גידול, כמובן יותר מתון מבחינה אבסולוטית, לא מבחינה יחסית.
גדעון סער: הגידול הגדול ביותר במימדים היחסים שלו והשנה גם במימדים האבסולוטיים שלו, לפחות בכל מה שמדובר בחינוך היסודי ובחינוך החרדי.
גדעון סער: אני רק רוצה לציין שאנחנו ראינו גם נתונים דמוגרפיים שהצביעו על זה שבאופן כללי יש ירידה דווקא בריבוי הטבעי במגזר הערבי.
גדעון סער: ירידה, זה עדיין ריבוי טבעי יותר גדול מבקרב דוברי העברית, אבל אני מדבר על המונחים היחסיים.
גדעון סער: בציבור היהודי יש בכל המגזרים במצטבר, מגמה של עלייה בגידול הדמוגרפי.
גדעון סער: תוכנית 'עוז לתמורה', נדמה לי שהתעסקנו בה בישיבה מיוחדת של הוועדה אחרי חתימת מתווה העקרונות בסוף חודש מאי.
גדעון סער: ההסכם הקיבוצי נחתם לפני שבועיים וחצי, אחרי משא ומתן מאד קשה, ארוך, עם עליות וירידות.
גדעון סער: להסכם הקיבוצי - מאחר שהוא מייצג את הבעלויות בחטיבה העליונה - שותף השלטון המקומי במדינת ישראל ואני רואה בזה מהלך חשוב מאד, שבעצם משלים את מעגל הרפורמה במערכת החינוך לכל שכבות הגיל.
גדעון סער: העיקרים שמתוארים בשקף, מדברים על עלייה בשכר המורים, על שינוי שבוע העבודה של המורים, על נושא של תגמול דיפרנציאלי.
גדעון סער: אני מוצא את האבחנה בין נושא של שכר שאיננו דיפרנציאלי, לבין מה שנקרא הבונוסים, שהם כן דיפרנציאלים, גם ברמה בית ספרית וגם ברמה של 15% מהמורים המצטיינים.
גדעון סער: המדדים בעניין הזה יפותחו במהלך השנה, המודל על ידי הרשות הארצית למדידה והערכה.
גדעון סער: אני חושב שיש חשיבות רבה בתהליכים של הערכת מורים.
גדעון סער: הם גם נותנים בסיס למשוב חיובי בין המנהל לבין המורים, לשיח שמבוסס על ציפיות.
גדעון סער: זה תמיד כמובן אתגר קשה ומורכב – מה הוא המודל של מורה טוב – זה דבר מורכב מכמה פרמטרים.
גדעון סער: אין נקודה אחת בלבד וזה רק מחייב יתר אחריות בהגדרת הדברים.
גדעון סער: אני משוכנע שככה הדברים יתבצעו ולוחות הזמנים לעניין זה - לעניין קביעת המודד הם עד חודש מאי השנה, כלומר 2012.
גדעון סער: לגבי בתי הספר – 40% מבתי הספר יקבלו תגמול דיפרנציאלי.
גדעון סער: המדד לא יהיה אחיד.
גדעון סער: כלומר, אנחנו לא נשפוט בית ספר באזור חזק מול בית ספר באזור חלש במונחים אבסולוטיים, נצטרך לראות עקומת שיפור.
גדעון סער: המדד גם לא יהיה אחיד במובן הזה שהוא לא ייקח מדד אחד, נגיד מדד של הישגים.
גדעון סער: נתייחס למדדים חברתיים וערכיים, מעבר למדדים שנוגעים להישגים לימודיים.
גדעון סער: אנחנו השקענו בזה הרבה מחשבה, כי נושא של תגמול דיפרנציאלי, חשבנו עליו גם ללא תלות בנושא הרפורמה.
גדעון סער: אני שמח שהוא נמצא בתוך המתווה של הרפורמה.
גדעון סער: בתוך הרפורמה יש מרכיב שמצליח מאד ברפורמת 'אופק חדש', וזה נושא השעות הפרטניות.
גדעון סער: מאפשר תשומת לב אישית לתלמידים בקבוצות קטנות, בין אם זה לנושא לימודי, בין אם זה לנושא של לעיתים צרכים רגשיים או נושאים אחרים, ואני חושב שהוא חשוב.
גדעון סער: לצורך זה התבצע בינוי, בעצם הבינוי או השינוי של תשתיות פיזיות בבתי הספר שייכנסו לרפורמה, יכלול גם פינות לשיעורים פרטניים איפה שצריך וגם פינות עבודה למורים, כדי לאפשר בעצם שינוי בשבוע העבודה ושהייה של יותר שעות בבית הספר.
גדעון סער: אני יכול לומר שבימים האלה ממש, מאחר שההסכם הקיבוצי נחתם באמצע אוגוסט, התחלנו כבר באופן אינטרנטי בהחתמת מורים שרוצים להצטרף לרפורמה, מכיוון שבשנה הראשונה – בתי ספר שיצטרפו לרפורמה - בתי ספר שיש בהם 75% מורים שמבקשים להצטרף לרפורמה – בסוף התהליך - בשנת תשע"ה – כל המורים יהיו בתוך הרפורמה וכל מורה חדש שמצטרף למערכת, מצטרף על בסיס הרפורמה ועל בסיס תנאי הרפורמה.
אלכס מילר: יש לי שאלה בקשר לזה.
אלכס מילר: אם 75% של המורים כן רוצים ולמנהל בית הספר יש איזו שהיא בעיה, אפילו אם יש חתימה של 75% של המורים שרוצים, יש למנהל בית הספר אפשרות למנוע כניסה של הרפורמה לתוך בית הספר, או שזה לא דבר שתלוי בו?
גדעון סער: אני אומר זאת כך, אנחנו מתקדמים בשני מסלולים.
גדעון סער: אין לנו שום בעיה ואני אסביר מדוע.
גדעון סער: אנחנו מתקדמים בעצם ברפורמה בשני מסלולים.
גדעון סער: מסלול של בתי הספר המדגימים, שיעברו במהלך אחד לשבוע עבודה חדש של 40 שעות, מ-24 ל-40 שעות.
גדעון סער: אלה בתי ספר שגם המנהלים רוצים והרשויות רוצות וראינו גם תנאים פיזיים שמאפשרים את זה באותם בתי ספר כבר עכשיו ועל כן גם אין קונפליקט בין מורים שירצו למנהלים שירצו.
גדעון סער: בכל שאר בתי הספר אנחנו מתקדמים באופן הדרגתי במספר פעימות במשך 3 שנים, תוספת של 5-6 שעות עבודה, ותוספת מקבילה בשכר, ככה שאין בעיה בנושא הזה.
גדעון סער: יש החתמה או יש הרשמה לגבי המורים שרוצים להצטרף לרפורמה כרגע, שהתבצעה באמצעות האינטרנט.
גדעון סער: אני יכול להגיד שכבר בעשרות בתי ספר יש רוב של מעל 75%.
גדעון סער: אני יכול להגיד שזה משתנה כל דקה בערך, אבל קיבלתי הבוקר עדכון שלפיו יש כבר מעל ל-6,500 מורים שבאינטרנט ---
קריאה: 7,000.
גדעון סער: כבר 7,000, טוב, מורים שכבר חתמו באינטרנט.
גדעון סער: אני מניח שעם החזרה לבתי הספר, הקפיצה של המספרים ---
אלכס מילר: מתוך כמה?
גדעון סער: יש כמה?
גדעון סער: 40,000 בחטיבה עליונה?
גדעון סער: 40,000, כמובן דיס-פרופורציונית, כי יש 50 המדגימים, אני מניח שבממוצע האחוזים הם הרבה יותר גדולים.
גדעון סער: הקצב הוא מאד טוב ואני מניח שהמספרים האלה יקפצו באופן דרמטי גם כשהמורים עצמם יגיעו לבתי הספר מחר ובהמשך.
גדעון סער: אני ארצה אחר כך גם להתייחס לנושא חטיבות הביניים כי אני יודע שהוא עולה, ואני רוצה לתת תמונה לוועדה.
גדעון סער: קודם כל השלמת רפורמת 'אופק חדש'.
גדעון סער: אני חושב שרפורמת 'אופק חדש' היא מהלך חשוב ביותר.
גדעון סער: אנחנו בעצם בשנת הלימודים הבאה, נשלים את הכנסת כל בתי הספר היסודיים לרפורמה.
גדעון סער: נכון להיום 92% נמצאים בתוך הרפורמה.
גדעון סער: היתרה תיכנס בשנת הלימודים הבאה.
גדעון סער: המהלך הרחב של השנה הבאה יהיה המהלך של הכנסת גני הילדים לרפורמה ורוב גני הילדים במדינה, ייכנסו בשנה הבאה, הרשמיים, טרום חובה וחובה, ייכנסו לרפורמה.
גדעון סער: במסגרת הזאת יום הלימודים יוארך בחצי שעה בגני הילדים.
קריאה: 40 דקות.
גדעון סער: 40 דקות, אבל ה-10 דקות כבר נעשה בטקט קודם, עכשיו זה משלים מ-13:30 ל-14:00.
גדעון סער: מאחר שיש לי נטייה לשאול כל דבר כמה פעמים, שאלתי את השאלה הזאת כמה פעמים ואכן הוארך ב-40 דקות, אבל ההשלמה של החצי שעה היא השנה.
גדעון סער: יש חשיבות גדולה מאד למימדים הנוספים, שאם יהיה מקום וזמן - תרחיב מנהלת האגף הקדם יסודי - שלפיהם אנחנו מוסיפים גם תשומת לב אישית לילדים, במסגרת חלוקה קצת שונה של יום הלימודים בגן הילדים.
גדעון סער: גם שכר המורות יעלה ב-16% אחוזים או 17% ---
קריאה: הגננות?
גדעון סער: גננות.
קריאה: 16% פלוס הניהול בין 21% ל-22%.
גדעון סער: טוב, אני חושב שזה מהלך חשוב ביותר.
גדעון סער: בכלל, כל נושא הגיל הרך, שאולי אני ארחיב בו בהמשך, הוא חשוב ואני רואה במהלך של כניסת 'אופק חדש' לגני הילדים, דבר חשוב ביותר.
גדעון סער: עכשיו פה יש עיקרים בעצם של התכנית - מה היקף המשרה החדש וכדומה.
זבולון אורלב: זה רק גני חובה או גם טרום חובה?
גדעון סער: חובה וטרום חובה.
זבולון אורלב: גם 3, 4.
גדעון סער: כן, כן, בהחלט.
גדעון סער: אפשר להתקדם.
גדעון סער: אולי אני אעצור פה שנייה ואסביר, מאחר שדיברנו על יסודי, דיברנו על גני ילדים, דיברנו על חטיבות עליונות – 'עוז לתמורה' – ואנחנו נשאלים מה קורה בחטיבות הביניים.
גדעון סער: אז לגבי חטיבות הביניים, המצב הוא כדלקמן: קודם כל, נחתם הסכם קיבוצי שהוא הסכם 'אופק חדש', שחל בחטיבות הביניים.
גדעון סער: זה המצב המשפטי התקף גם ברגע זה, ובמהלך השנים האחרונות נכנסו חטיבות ביניים לרפורמת 'אופק חדש'.
גדעון סער: בשנתיים הקודמות נכנסו למעלה מ-100 חטיבות ביניים.
גדעון סער: גם השנה ייכנסו חטיבות ביניים ל'אופק חדש', אם כי בהיקף מצומצם יותר.
גדעון סער: ייכנסו נדמה לי כ-14 חטיבות ביניים לתוכנית.
גדעון סער: ההסכם בזמנו, בתקופת הממשלה הקודמת, התבסס על העובדה שהרפורמה נחתמה עם ארגון מורים אחד ולא עם ארגון מורים אחר ובהתנגדות של הארגון השני – ארגון המורים.
גדעון סער: כתוצאה מכך חטיבות הביניים, שהנוהג במשך עשרות שנים היה חתימה עם שני הארגונים, שכן ההרכב של חטיבות הביניים הוא הרכב הטרוגני – דהיינו יש שם חברים גם בארגון המורים וגם בהסתדרות המורים – ההסכם נחתם אך ורק עם הסתדרות המורים.
גדעון סער: כמו שאמרתי, בית הדין לעבודה בבית המשפט העליון קבע שההסכם בתוקף, גם לגבי חטיבות הביניים.
גדעון סער: יחד עם זאת, אני האמנתי ומאמין גם היום שהדבר הטוב ביותר עבור מערכת החינוך וגם עבור שני ארגוני המורים, הוא להגיע להסכמה משולשת בנושא הזה.
גדעון סער: היה סיכום על דעת שני ראשי ארגוני המורים, מזכ"ל הסתדרות המורים שנמצא איתנו כאן – יוסי וסרמן ויושב ראש ארגון המורים – רן ארז – שלאחר שייחתם הסכם קיבוצי בנושא החטיבה העליונה, ניכנס לשיח משולש עם שני הארגונים, בניסיון להגיע להבנות.
אלכס מילר: יש עוד פיתרון שאני יכול להציע.
גדעון סער: רגע, אני עדיין לא בשלב הפתרונות, אני רק מציג את המתווה.
גדעון סער: אני חושב, ואגב השיח הזה יתחיל השבוע, יתחיל היום בעצם ואני מניח שיהיה לא פשוט, מורכב, להגיע להסכמה, אבל אני משוכנע באופן עמוק שהגעה להסכמה היא חיונית, היא חשובה למערכת החינוך והיא תייצר עידן יותר הרמוני במערכת, גם בין ארגוני המורים עצמם.
גדעון סער: לכן, אני מתכוון כפי שעשינו, וזה לא היה פשוט להגיע ל-'עוז לתמורה', ואני שוב מודה למנכ"ל המשרד על כל המאמצים שהוא השקיע כדי להגיע לזה.
גדעון סער: נדרש להרבה מאד סבלנות ומאמצים כדי לנסות להגיע להבנה.
גדעון סער: לא נצליח להגיע להבנה – הבהרתי שיש הסכם בתוקף.
גדעון סער: אני חושב שנכון יהיה לכולם לגלות אחריות ולהגיע להבנה.
אלכס מילר: כבוד השר, אני רק רוצה להגיד לך שעם פתיחת מושב הכנסת אני מתכוון לקיים כאן דיון רחב על כל העניין הזה בכלל של חטיבות הביניים בישראל, עד כמה זה מיצה את עצמו מבחינת ההליך.
אלכס מילר: הרי כל זה התקבל אחרי החלטת ועדה שהייתה כאן, ועדה פרלמנטארית בכנסת, שהמסקנות שלה התקבלו ואז נכנסו בעצם למנגנון של חטיבות הביניים.
אלכס מילר: יש לנו כמה מקומות בארץ שאין שם חטיבות ביניים ואני חושב שגם בנושא הזה אולי הגיע הזמן שתחשבו במשרד החינוך עד כמה העניין הזה, של קיום חטיבות ביניים, זה מוכיח את עצמו ואם אנחנו יכולים לחזור למצב של שני שלבים, כי אני חושב שמכל אותן הפניות שאנחנו מקבלים, אם זה העברה של ילדים ממקום למקום, דווקא הבעיות עולות בגלל שהם צריכים לעבור את שלב הביניים הזה של החטיבות ועד כמה באמת המסקנות של אינטגרציה של הילדים זה הוכיח את עצמו, או לא.
אלכס מילר: אז אני חושב שדווקא בנושא הזה, בפתיחת המושב אנחנו נעשה ישיבה ונבקש גם אתכם, כמשרד החינוך, לשקול מחדש את כל הסיפור של חטיבות הביניים.
גדעון סער: אם אפשר אני אתייחס בתמצית לנושא.
גדעון סער: נושא החיטוב התבצע במשך עשרות שנים לקח להעביר את המערכת לחיטוב.
גדעון סער: האם זה היה נכון או לא?
גדעון סער: יתכן שעמדתי קרובה לעמדתך, כפי שאני מבין אותה.
גדעון סער: יתכן, נניח, שבית ספר שמונה שנתי אפשר לראות בו יתרונות.
גדעון סער: יש מקומות כמו שאנחנו יודעים ברמת גן או בגבעתיים שנשארו במבנה שמונה שנתי.
גדעון סער: היום יש שם קשיים אחרים.
גדעון סער: בסופו של דבר, מה שאני חושב הוא, שהמבנה הארגוני, ואגב – יש ערים כמו ראשון לציון שחזרו לשיטה של שני שלבים, שש, שש.
גדעון סער: ובעצם הכניסו מבנה של שש שנתי, לא חטיבות עצמאיות.
גדעון סער: בכל מקרה, אני בדעה שהמבנה הארגוני הוא לא הדבר החשוב ביותר, כי אם למשל מדינת ישראל תחליט ללכת היום, להתמקד היום בחזרה נגיד לבתי ספר שמונה שנתיים, המשמעות המיידית, והנה יושב פה גם יושב ראש מפעל הפיס שעומד בראש מערכת שתורמת תרומה אדירה לסוגית בינוי מוסדות חינוך במדינה עם גידול דמוגרפי אדיר, מיד יהיה צורך להתאים את כל בתי הספר היסודיים השש שנתיים, לבתי ספר שמונה שנתיים ואולי גם להתאים את התיכונים.
גדעון סער: זאת אומרת תהיה השקעה אדירה בבינוי, במדינה שיש בה כבר פיגור אדיר, או יש פערים אדירים בין צורכי הבינוי לבין הביצוע של הבינוי בפועל.
גדעון סער: ואז המשמעות בהכרח תהיה, בהקשרים אחרים – שכר מורים – דברים אחרים, אני ככל שלי ידוע אנחנו חיים בעולם של משאבים מוגבלים.
גדעון סער: לכן אני, בלי קשר לשאלה ההיסטורית לגבי מה הוא המבנה האידיאלי, אני בספק האם נכון להציב את הנושא של המבנה הארגוני של המערכת, כיעד העיקרי שלה ברגע זה.
גדעון סער: שנת תשע"ב, החלטתי שתעמוד בסימן אורח חיים בריא ופעיל, אחרי שאנחנו גם ראינו נתונים, אדוני יושב הראש, על נתונים לא סימפטיים מבחינת תופעות של השמנה, השמנת ילדים, בכלל תופעות של השמנה בחברה הישראלית, אנחנו רוצים לשים דגש על מספר נושאים כמו תזונה נכונה, כמו פעילות גופנית, כמו היגיינה אישית.
גדעון סער: אנחנו מקדמים מהלך גדול עם הרבה מאד שותפים בנושא הזה.
גדעון סער: אני מאמין, בתמצית, שכמו שבנושא של איכות הסביבה חל שינוי עמוק בחברה הישראלית, כתוצאה מפעילות שהתבצעה במוסדות החינוך – מגני הילדים צפונה – גם התחום הזה הוא תחום שאפשר לשנות בו הרגלי חיים של קהילה ושל משפחה, כתוצאה מחינוך ולכן אנחנו הולכים לשים על הנושא הזה דגש רב בשנת הלימודים הבאה.
אלכס מילר: דרך אגב, על הנושא הזה בישיבה הקודמת, עו"ד פלג מהמועצה לצרכנות, התייחס לנושא של סקר שהולך להיות על מזון לא בריא שנמכר באזורי בתי הספר ובבתי ספר, זה דבר ראשון.
אלכס מילר: על הנושא של הברזיות גם התייחסת, אתה דיברת על היגיינה.
גדעון סער: קודם כל פלג צודק, זה שיש מכונות כאלה בבתי ספר זה לא תקין ואני מודיע פה שאנחנו מתכוונים לפעול בנושא הזה, כולל במישור החקיקתי, כי אני יודע שיש הצעת חוק שהוגשה, ואם אנחנו נחשוב ---
זבולון אורלב: של חבר הכנסת יריב לוין ושלי, אם אני לא טועה.
גדעון סער: טוב, שתי סיעות רציניות – גם ליכוד וגם הבית היהודי, בסדר הזה.
גדעון סער: אתם יודעים, המפד"ל.
גדעון סער: אני צריך להתעדכן בשמות גם, אבל הליכוד זה תמיד נשאר הליכוד.
זבולון אורלב: הקוד האחיד.
גדעון סער: על כל פנים, אדוני יושב הראש, למרות הפיתוי לעבור לנושא הפוליטי, אני חושב שזה לא תקין לדבר על הנושאים האלה, בלי להראות דוגמא אישית על דרך זה שבבתי הספר יהיה מאמץ למכור דברים בריאותיים וכדומה.
גדעון סער: ולכן אנחנו נעשה ---
זבולון אורלב: אני טעיתי, זה דני דנון.
גדעון סער: אני ידעתי, אבל מאחר שאני נכנס כאן לעניינים בתוך הסיעה, אני ---
זבולון אורלב: כן, כן, דני דנון.
גדעון סער: על כל פנים, אנחנו נפעל במישור הזה.
גדעון סער: אם יש צורך נפעל גם במישור החקיקתי וגם הנחיתי את משרדי בהתאם.
גדעון סער: התאמת מערכת החינוך למאה ה-21, גם מהלך שהוצג בוועדה, נדמה לי בתקופה שחבר הכנסת אורלב עמד בראשה, כשיצאנו לדרך.
גדעון סער: אנחנו היום נמצאים אחרי שפתחנו את המהלך בשנת הלימודים הזאת במחוזות צפון ודרום, ונכנסו למעלה מ-200 בתי ספר.
גדעון סער: שנה הבאה ייכנסו 800 בתי ספר יסודיים, ישלימו את כל מחוזות דרום, צפון וירושלים וגם העיר לוד, במסגרת הטיפול הנקודתי.
גדעון סער: כולם יהיו בתוך הפרויקט הזה, שאנחנו משקיעים בו, בתקציב הדו-שנתי – 440 מיליון שקלים.
גדעון סער: זה מהלך מאד חשוב.
גדעון סער: אני רוצה להגיד לכם שכתוצאה מהמהלך הזה, אנחנו רואים הרבה רשויות מקומיות מבוססות במרכז הארץ – כמו תל אביב או הרצלייה – שיצאו, לא המתינו לתורם, כולל גם ירושלים ויצאו עם תוכניות תקשוב עצמאיות.
גדעון סער: אני מברך על זה.
גדעון סער: אני חושב שבאופן כללי, מה שאנחנו נראה בשנת הלימודים הבאה, שנושא התקשוב הוא נמצא בתנופה גדולה במערכת.
גדעון סער: איך מורים לומדים ויודעים לשלב טכנולוגיה מתקדמת בתהליכים של הוראה ולמידה, שזה המימד שאני מסתכל עליו להצלחת המהלך הזה, ואני רוצה רק לציין, נמצאת פה פרופסור בלר, שבקרוב, מתי זה יקרה, ב-2013?
מיכל בלר: השנה.
מיכל בלר: המחקר?
גדעון סער: לא, מתי יתחילו להיבחן במבחנים הבינלאומיים?
מיכל בלר: החלוץ יהיה השנה, מבחן ISIS בין לאומי, שבודק מיומנויות תקשוב.
מיכל בלר: המבחן העיקרי יהיה בשנת 2013.
גדעון סער: ב-2013 כבר ה-OECD יבחן מיומנויות תקשוב.
גדעון סער: ישראל, לפחות עד הקדנציה הזאת, פיגרה בנושא התקשוב, אנחנו נחושים להפוך את המגמה גם בנושא הזה.
גדעון סער: יש לנו יכולת להפוך את המגמה.
גדעון סער: אני מזכיר שמדינת ישראל מובילה בחדירה של מחשבים ביתיים, ואני מאמין שאנחנו רואים, זה גם צוין אגב בדו"ח של הכנסת של המ.מ.מ., שמ-2009 יש כבר שינוי מגמה בשטח.
גדעון סער: ב-2011-2012 – שאלה השנים של תכנית התקשוב – אני מאמין שתהיה האצה של הנושא הזה.
גדעון סער: והדבר החשוב ביותר הוא למדוד, לפי דעתי, לא רק כמה מחשבים יש בשטח בתי הספר, אלא כמה באופן אפקטיבי נעשה שימוש בתהליכים של הוראה ולמידה בטכנולוגיה מתקדמת.
גדעון סער: אז הנה, יש פה את הנתונים מה קרה, בתי ספר מדגימים מי ייכנס שנה הבאה.
גדעון סער: היעדים, כתוב למטה, לתשע"ג ותשע"ד, וזה גם יהיה כמובן תלוי בהיקף התקצוב שאנחנו נקבל בתקציב הבא, להתפרש בעצם, הייתי אומר שתי מטרות יהיו לנו.
גדעון סער: באותם שלושה מחוזות שהשלמנו חדירה בכל בתי הספר היסודיים, נתחיל להיכנס לחטיבות הביניים, כדי שאותם תלמידים שכבר התרגלו ללמוד תוך שילוב של תקשוב, לא יגיעו לחטיבת הביניים ולימי הביניים במקביל.
גדעון סער: ובמחוזות אחרים, שעוד לא נכנסנו, להתחיל להיכנס לבתי הספר היסודיים.
גדעון סער: המהלך של מסעות לפולין הוצג בפירוט, בעצם לראשונה הוצג בוועדת החינוך בראשותך, אדוני יושב הראש, ואין טעם לחזור על הדברים, כמו שנאמר הוא יתחיל ב-1 בינואר 2012.
גדעון סער: אני באמת רואה בזה מודל ... בימים האלה, למרות שאנחנו כבר שנה עובדים על המודל הזה, שמציג איך אפשר להגיע, גם בדבר שמאד קשה, כי העלויות שלו מאד יקרות, למודל שהוא מונע פגיעה כתוצאה מסטאטוס כלכלי של משפחה והוא יותר צודק מבחינה חברתית, וכמובן הוא חשוב מבחינה לאומית.
גדעון סער: תרבות ישראל ומורשתו, דבר שהוצג בוועדה במסגרת תכנית היעדים.
גדעון סער: כידוע, התחלנו בשנה הזאת, אחרי שוועדת מקצוע, ברשות פרופסור בני איש-שלום הכינה תכנית לימודים, מיד אחרי שנכנסתי לתפקידי.
גדעון סער: השנה אנחנו בעצם נתפרש על שכבת גיל נוספת, שזה כיתות ה'.
גדעון סער: בעצם מכיתות ה' עד כיתות ח' הלימוד הוא לימוד של שעתיים.
גדעון סער: יש פה את הדגשים של תכנית הלימודים החדשה בכיתות ה'.
גדעון סער: דבר חשוב הוא שמעבר לפיתוח מקצועי של מורים – ללמד את המקצוע – מתחיל בעצם מסלול ייחודי להכשרת מורים במקצוע הזה, שבו יוכשרו בשלוש השנים הבאות 900 מורים באופן ייעודי ויהודי גם כן.
זבולון אורלב: כדיסציפלינה?
גדעון סער: כדיסציפלינה.
גדעון סער: ואני רואה בזה נדבך חשוב.
גדעון סער: יהיה צורך כמובן לבנות עוד נדבכים חשובים בעתיד, לחזק את נושא זהות יהודית ציונית בבתי הספר שלנו, בזרם הממלכתי.
גדעון סער: טוב, עלייה בזכאות גם הוצגה בפני הוועדה, אחרי תוצאות אחרונות.
גדעון סער: היו לנו למעשה עלייה בכל המדדים, גם במספר הלומדים, שזה מלמד על ירידה בנשירה, גם על מספר הניגשים.
גדעון סער: אני מקווה ומאמין שגם בנתונים בשנה הבאה נוכל להמשיך להציג אותה מגמה.
גדעון סער: כאן גם, הכותרת זה 'עלייה בזכאות', אבל למעשה זה עלייה בלומדים ובניגשים.
גדעון סער: אלה נתונים של השנה ---
אלכס מילר: יש הערכה כמה אנחנו הולכים לעלות השנה?
אלכס מילר: איזה שהוא יעד מסוים?
גדעון סער: תראה, אנחנו הצגנו יעד מתמיד של עלייה בלי שציינו אחוזים, מכיוון שזה מאד קשה בנושא הזה, אלף זה קשה לעלות מכיוון שאנחנו יודעים שיש זרם שהוא גדל מבחינה דמוגרפית, שבו מספר הניגשים הוא מאד מצומצם וזה הזרם החרדי.
גדעון סער: יש גם שינויים בפרופורציה בין החינוך העברי לחינוך הערבי, שהחינוך הערבי אגב עלה יותר פרופורציונאלית מהחינוך העברי בשנה האחרונה – ב-3.3%.
גדעון סער: אז כמובן הנתח הדמוגרפי הזה הוא הופך את העלייה כל פעם למשימה יותר ויותר מאתגרת.
גדעון סער: אבל אני מאמין שהשנה נעלה.
גדעון סער: אני לא יכול להציג הערה מספרית.
גדעון סער: אדוני המנכ"ל, אתה יכול להציג הערכה מספרית?
גדעון סער: כי אז אם הטעות תהיה – היא תהיה שלך.
גדעון סער: ב', אם הטעות תהיה – אתה כבר לא תהיה פה, אז ---
שמשון שושני: אז בין 1 ו-1.5% תהיה עלייה גם השנה.
שמשון שושני: זה כמו שאמר השר, במגזר היהודי ההישגים הם גבוהים מאד.
שמשון שושני: מרחב העלייה הוא בעיקר בשיפור במגזר הערבי וכמו שאנחנו אומרים – החרדים לא ניגשים לבחינות הבגרות – לכן משכבת הגיל ---
גדעון סער: גם ערבים ממזרח ירושלים.
גדעון סער: זה שנאמר למשל ---
שמשון שושני: וגם הערבים ממזרח ירושלים.
גדעון סער: הרבה פעמים נאמר באופן דמגוגי, על ידי כאלה שיש להם עניין בדמגוגיה – למחצית אין תעודות בגרות.
גדעון סער: אז זה קודם כל ---
שמשון שושני: משכבת הגיל.
גדעון סער: משכבת הגיל זה נכון, אבל אם אתה מנקה כאלה שלומדים במסלולים שרלבנטיים בכלל, אז אתה מגיע לנתונים שונים לחלוטין.
גדעון סער: אנחנו לא רצינו לשחק בסטטיסטיקות, עבדנו על אותה שיטה.
גדעון סער: מה שאני רוצה לציין, שמקרב דוברי העברית, הגענו לקרוב ל-65% זכאות, שזה לפי דעתי הנתון הגבוה ביותר בכל הזמנים ויש פערים מאד גדולים.
גדעון סער: אנחנו חייבים לעשות מאמצים גדולים ---
זאב אלקין: וכשאתה מנטרל את החרדים – כמה יוצא?
גדעון סער: תראה, אני לא יכול לתת לך תשובה בשליפה.
גדעון סער: אני רק אומר, למשל, שזה לא רק עניין של חרדים, כי למשל ערביי מזרח ירושלים לא ניגשים לבגרות ---
זאב אלקין: לא, דיברתי על המגזר היהודי.
גדעון סער: לא, הם נכנסים לשכבת הגיל, אה, כשאני מנקה?
זאב אלקין: הנתון שנתת הוא ---
גדעון סער: אני חושב שהנתון, אני לא יודע להגיד האם הנתון הזה כולל או לא כולל את המגזר החרדי.
גדעון סער: יכול להיות שהוא לא כולל את המגזר החרדי, אבל אם אני אנקה את המגזר החרדי, אני מעריך שאנחנו נגיע ל-60% לערך.
אלכס מילר: כן, אבל אתה יודע, הייתה לנו כאן ישיבה על עניין של השוואה של מבחנה סולד למקצועות בגרות.
אלכס מילר: אז השאלה היא אם בכלל, בהתחשבות, שאכן נבחנים מקצועות מסוימים ברמה מסוימת, ואם אכן יהיה איזה שהוא מהלך לעניין הזה, אז אני כן חושב שאתה תהיה באחוזים אחרים, זה דבר ראשון.
אלכס מילר: דבר שני, אני חושב שגם במזרח ירושלים, אנחנו גם דיברנו על זה בישיבה, במזרח ירושלים תכנית הלימודים היא בכלל רשות אם אני לא טועה, ומדובר על תושבים ולא אזרחים.
אלכס מילר: אז לכן יש צורך בפרופורציות גם מבחינתנו הוא חשוב להיכנס בו, אם יש רצון וגם הוועדה הציעה את זה.
אלכס מילר: אני חושב שאם שואלים את התושבים עצמם, ואכן שמענו על סקרים כאלה ואחרים, התושבים עצמם והילדים, אכן רוצים לעבור לתכנית לימודים שהיא תכנית לימודים שלנו, ולהתמודד עם כל אותם האתגרים שהמערכת מבקשת להתמודד.
אלכס מילר: הבעיה היא, כמו שאתה מכיר לא רק בעניין של הלימודים איזו תכנית, אלא גם באופן כללי עם ההנהגה הקיצונית, אשר גם בנושא של שירות לאומי וגם בנושא של תכניות לימוד, תמיד יש מישהו שמפעיל לחץ לא להיכנס לשם.
אלכס מילר: אז אני חושב שדווקא בעניין הזה ---
גדעון סער: הנושא הזה הוא באמת נושא שמחייב דיון, אדוני יושב הראש.
גדעון סער: גם הנושא הראשון שהעלית מחייב דיון.
גדעון סער: אני רוצה להגיד לגבי הנושא הראשון שהתעמקנו בו, שאנחנו מעוניינים, אתה צודק לגמרי בהערכה שלך, כי הבנות במגזר החרדי לומדים לימודים כלליים 12 שנה, ברמה העקרונית יכולות להיבחן באופן אקוויוולנטי לציבור אחר.
גדעון סער: אנחנו הצענו לבצע אקוויוולנטיות של מבחני סולד למבחני בגרות, זה יחייב שדרוג מסוים בהיקף הבחינות של בחינות סולד.
גדעון סער: זה יהיה מאד חשוב גם למגזר ולציבור הזה, כי זה מסיר חסמים בשוק העבודה.
גדעון סער: עד לרגע זה, לא הצלחנו להגיע לאותו שיתוף פעולה שיאפשר לבצע את זה.
גדעון סער: אני מקווה שנצליח.
גדעון סער: יש רצון עמוק מצידנו, וגם ראשי ונציגי המגזר החרדי יודעים את זה.
גדעון סער: טוב, אלה נתונים של בחינות מיצ"ב.
גדעון סער: בסך הכל בנושא המיצ"ב ראינו עלייה בכל שכבות הגיל ובכל המגזרים.
גדעון סער: היא לא אחידה לגמרי או קונסיסטנטית לגמרי בכל הדברים.
גדעון סער: אני לא מציע, בסך הכל יש מגמה של עלייה, זה מה שחשוב לציין.
גדעון סער: אני לא רוצה להיכנס לניתוח של בחינות המיצ"ב בכל דיסציפלינה.
גדעון סער: נושא של פיז"ה, מה שאני יכול רק לומר, קודם כל מוצגות פה התוצאה של פיז"ה 2009, בחינות שאני אובייקטיבי לגביהן, כי הן נעשו מספר ימים לפני שנכנסתי לתפקידי.
גדעון סער: מה שאני יכול להגיד לגבי הבחינות האלה, זה אלף שהייתה קפיצה יפה מאד בהישגים בתחום השפה, שלא קיבלה את הביטוי הראוי בשיח הציבורי, כי ישראל היא בין שלוש המדינות שה-OECD ציין שעשו את קפיצת המדרגה הגבוהה ביותר בנושא אוריינות פתוחה, לצד פולין וצ'ילה.
גדעון סער: לא התקדמנו באותו אופן בבחינות המתמטיקה והמדעים, ואני מקווה שבחינות פי"זה שיתקיימו השנה, 2012, אנחנו נצליח להראות את זה.
גדעון סער: אני מזכיר לוועדה שאנחנו נבחנו השנה, בשנה החולפת ב-TIMSS ופירס, שתי בחינות בינלאומיות, שאני מאד מקווה שעלינו בהן.
גדעון סער: אני גם מאמין שעלינו בהן והתוצאות יתפרסמו, עתידות להתפרסם נדמה לי בסוף 2012.
גדעון סער: טוב, את זה לא הספקנו לסקור לוועדה, אבל בסך הכל היו הישגים מאד יפים באולימפיאדה הבינלאומית לפיזיקה, באולימפיאדה הבינלאומית למתמטיקה.
גדעון סער: בשתיהן היו עליות יפות.
גדעון סער: בפיזיקה היינו בעצם המדינה, אחרי ארצות הברית נדמה לי, המערבית הראשונה בהישגים שלה וגמרנו מקום 13 מתוך 84 מדינות.
גדעון סער: במתמטיקה עלינו 30 מקומות מהמקום ה-53 למקום ה-23.
גדעון סער: וכמובן, היו גם הישגים אישיים יפים לתלמידים שהשתתפו.
גדעון סער: אני רוצה לשבח את המנכ"ל שהיה אחראי לכך ששינינו את אופן ההכנות שלנו לאולימפיאדה, גם בשיטת האיתור של תלמידים, גם בשיטה של ההכנה – הושקע הרבה יותר בהכנה של התלמידים ובסימולציה לשאלות שהם יתמודדו איתם – היו גם מדריכים שהגיעו אליהם הביתה כדי להכין אותם, ובסך כל ראינו תוצאות וזה מראה שיש לנו אפשרות, עם אותו נוער, פשוט לפעמים בשיטות יותר רציניות, להגיע להישגים יותר טובים.
גדעון סער: טוב, המהלכים הנוספים, אם הוועדה תרצה שאני ארחיב בחלק מהם, אני רק אגיד כמה דברים.
גדעון סער: בחירה מבוקרת של אירועים, נושא שאני יודע, אדוני יושב הראש, שאתה תומך בו.
גדעון סער: אנחנו נערכים לתחילת הפיילוט בתשע"ג, שנה הבאה.
גדעון סער: יש כבר שורה של רשויות מקומיות שביקשו להיכנס לעניין הזה, ביניהן רמת גן, ביניהן בת ים.
גדעון סער: כלומר, אני מדבר על ערים, אני לא יודע אם גם ראשון לציון ---
קריאה: ראשון – כן.
גדעון סער: ראשון לציון.
גדעון סער: כמה רשויות מאד רציניות ואני חושב שזה דבר שיאפשר לנו, יש כמובן כאלה שיותר חוששים מכך.
גדעון סער: אנחנו נבצע פיילוט במודלים שונים, בסופו של דבר זה יאפשר לנו לבצע בסוף תשע"ג הערכה לגבי הנושא הזה.