GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה דקלו: יש כרגע 8 יישובי קבע, אבל יש כ-120,000 תושבים בפזורה של אבו בסמה, כאלה שאינם נמצאים.
משה דקלו: ההטרוגניות, העובדה שיש שם ועדה קרואה, ועדה ממונה; העובדה שקשה, גם הנוכחות בבתי הספר היא בעייתית, הביאה אותנו למסקנה שאנחנו גם שם נעשה ניסוי השנה הזאת, ונכין את הרשות לקראת שנה הבאה.
משה דקלו: יתר היישובים שנכנסו, יישוב אחר שלא נכלל ברשימה זה על פי בקשתו – היישוב בני ברק – ראש הרשות ומנהל מחלקת החינוך פנו אלינו בבקשה לוותר עליהם ואנחנו מאד רצינו לקבל יישוב אחר, ואכן קיבלנו את היישוב מודיעין עילית במקומו.
משה דקלו: נכללו עוד יישובים, מתוך שיקולי דעת והיו שני צמדים שהפעלנו שיקולי דעת, שוב, בשיחות עם הרשויות המקומיות.
משה דקלו: נכללה לנו בסידור הרשימה דאלית אל-כרמל.
משה דקלו: בגלל העובדה שעוספייה צמודה והבעיות, אחרי ההפרדה, הן חשובות – הכללנו את עוספייה יחד עם דאליה – וכך עשינו בנצרת עם נצרת עילית.
משה דקלו: נצרת נכללה ונצרת עילית צירפנו אותה, על מנת לפתור בעיות אזוריות במקום הזה.
משה דקלו: אלה שיקולי הדעת שהובילו אותנו להכנת הרשימה הזאת.
משה דקלו: זה לווה בהמון שיחות עם מנהלי מחלקות החינוך.
משה דקלו: הם ערוכים לקלוט את זה.
משה דקלו: עד כאן, תודה.
אלכס מילר: יש לנו כאן את מועצת התלמידים, איתי כהן.
דין זוהר: שלום יו"ר הוועדה, מנכ"ל משרד החינוך.
דין זוהר: אני דין זוהר, גם מנתניה, שהחוק אמור להיות גם על העיר הזאת.
דין זוהר: נמצא לצידי , סגן יושב ראש המועצה הנכנס.
דין זוהר: המועצה הארצית מברכת מאד את ההחלטה הזאת.
דין זוהר: אנחנו חושבים שבאמת להחליט על מהלך כזה, שכמה שיותר בני נוער ייכנסו וילמדו 12 שנות לימוד, הוא חשוב מאד לכלל בני הנוער בארץ.
דין זוהר: 12 שנות לימוד - חשוב להבדיל בין בגרות ל-12 שנות לימוד.
דין זוהר: ברגע שאתה באמת נותן את האפשרות ואפילו את החובה לכל התלמידים ולכל בתי הספר והעיריות לתת לאותם תלמידים, אותם בני נוער את האפשרות ללמוד את 12 שנות הלימוד האלה, אתה בעצם גם עוזר להם ותורם להם במהלך חייהם, לאורך חייהם, אם אנחנו יודעים שזה משפיע במהלך הגיוס ובהמשך.
דין זוהר: כן, חשוב כמה שיותר לקדם את העניין הזה, לצרף כמה שיותר רשויות.
דין זוהר: אני חושב שעל משרד החינוך ועל הוועדה לא לוותר בקלות לאותן ערים שלא מעוניינות להצטרף לתכנית הזאת, כי בעצם מי שנפגע בסוף זה התלמידים.
דין זוהר: יכול להיות שבאמת זה לא נוח אולי לעירייה, אבל לבסוף יש פה ציבור מאד גדול שזה חשוב שזה גם יחול עליו, וצריך לקחת את זה בחשבון.
דין זוהר: שוב, אנחנו מברכים.
אלכס מילר: עו"ד אריאל גלבוע, בבקשה.
אריאל גלבוע: קודם כל אני מאד מברך את שר החינוך, שהוא בהחלט שר חינוך שמצליח להזיז את מערכת החינוך קדימה.
אריאל גלבוע: מעבר לכך, אני שמח עם הצו הזה, שזה אומר שמהשנה הבאה 45% מגילאי י"א-י"ב יהיו תחת חוק חינוך חובה, ואני חושב שזה באמת הליכה באמת לכיוון הנכון, שאני מקווה שמדינת ישראל תצליח להחיל את זה על כל 100%.
אריאל גלבוע: עדיין מדאיגה אותי התופעה של נשירה.
אריאל גלבוע: אמנם ביישובים האלה מדובר, אם אני טוב בחשבון, ואני פחות טוב ממך בוודאי, על כ-3.5% בלבד, והייתי רוצה לדעת באמת מה קורה, האם יש נתונים על הנשירה ביישובים באותם 20% שכבר הוחל בעבר, כי זה הנתון המשמעותי – הפער בין הנשירה קודם להחלת הצו - לבין הנשירה אחרי, כדי שנוכל לראות האם באמת הצו ממלא את תפקידו.
אריאל גלבוע: תודה.
אלכס מילר: יש לנו נתונים באמת עד כמה בעצם המנגנון הזה הצליח?
משה דקלו: ראשית, אנחנו מפעילים שלושה כלים מרכזיים על מנת ליישם את החוק הזה.
משה דקלו: השאלה היא שאלה בעולם היישום ---
אלכס מילר: לא, לא, בוא, תשמע, קצר ולעניין.
אלכס מילר: לפני שהתחלתם בצו ---
משה דקלו: אנחנו מצליחים להחזיר כ-50%.
משה דקלו: בין 45% ל-50%.
אלכס מילר: זאת אומרת, אתה אומרת ארצית, בתוך 20% שכרגע הצו עבד בפועל, יש ירידה בנשירה ב-50%.
אלכס מילר: יופי, מאה אחוז.
אלכס מילר: בלי מסביב.
אלכס מילר: אביבית, בבקשה, שלום הילד.
אביבית ברקאי-אהרונוף: כן, תודה רבה אדוני יושב הראש.
אביבית ברקאי-אהרונוף: אני אקדים ואומר ראשית שאנחנו מבקשים מהוועדה היום כמובן לאשר את הצו.
אביבית ברקאי-אהרונוף: אנחנו לא סוברים ולא מעוניינים שיהיה עיכוב נוסף בצו.
אביבית ברקאי-אהרונוף: הרשויות צריכות להיערך לקיומו של הצו, וכמובן שיפה שעה אחת קודם.
אביבית ברקאי-אהרונוף: בד בבד, מנתונים שיש בידינו, ואני אציין במאמר מוסגר שהנתונים הם נתונים שאנחנו מקבלים מהלמ"ס לצורך השנתון הסטטיסטי 'ילדים בישראל'.
אביבית ברקאי-אהרונוף: אלה לא נתונים שאנחנו קיבלנו ו/או ביקשנו לצורך הצו.
אביבית ברקאי-אהרונוף: מהנתונים התקבלה תמונה קצת שונה, ואני מתכוונת קצת שונה.
אביבית ברקאי-אהרונוף: מהנתונים עלה שמספר הילדים ביישובים הללו הם מכסים בעצם כ-14% בקירוב, ולכן ומאחר שיש אפשרות, ואני אומר יש, כי יתכן שהנתונים שמשרד החינוך, הם הנתונים שמאמתים את המציאות, אבל מאחר שיתכן וישנה אפשרות שייכנס, שיכול וייכנס יישוב נוסף ובוא ילדים נוספים שיוכלו ליהנות מהרחבת החוק ושתימצא להם מסגרת חלופית, אנחנו מבקשים מיושב ראש הוועדה שיבקש ממשרד החינוך לערוך עוד בדיקה נוספת, בהתאם לנתונים של הלמ"ס, על מנת לראות באמת אם יש אפשרות או יותר נכון מה הם הנתונים והאם אכן הם מכסים 15%.
שמעון שושני: גברתי, את יודעת מאיפה הלמ"ס מקבל את הנתונים שלו?
שמעון שושני: ממשרד החינוך, מהגברת סופיה מינץ.
שמעון שושני: אמרה סופיה מינץ שהוא מקבל את הנתונים פעמיים בשנה.
שמעון שושני: יכול להיות שהנתונים שאתם לקחתם לצורך ה- ואני מציע גם לכם, אם לבקש נתונים, לבקש מסופיה מינץ.
שמעון שושני: היא המעבירה ללמ"ס את הנתונים ואנחנו מגישים לוועדה נתונים מעודכנים ד-היום.
שמעון שושני: לא נתונים שהיו אולי בתחילת השנה.
שמעון שושני: זוהי חובתנו.
שמעון שושני: אז אין לי מה לומר.
שמעון שושני: או שהנתונים שלנו, שעליהם מתבסס גם הלמ"ס הם נכונים, או שהם לא נכונים.
שמעון שושני: אז אני חושב שהנתונים שלנו נכונים – חד משמעית – אלא אם נבקש מהלמ"ס שיבוא ויבדוק את כל הנתונים פעם נוספת.
שמעון שושני: אבל הוא מסתמך עלינו עד היום.
שמעון שושני: הוא לא ערער על הנתונים שלנו.
שמעון שושני: אז אני מציע להסתפק בנתונים האלה.
שמעון שושני: ברור שאין לנו התנגדות להוסיף יישובים נוספים, אם יהיה התקציב והוא יועמד לרשות העניין.
שמעון שושני: אנחנו מוכנים להוסיף כמה שיותר יישובים, להגדיל את האחוזים, אין לנו בעיה.
אביבית ברקאי-אהרונוף: ברור לי שהאינטרס הוא אינטרס משותף ל ---
אביבית ברקאי-אהרונוף: להחיל על כמה שיותר ילדים את החוק הזה, ולכן במידת האפשר להוסיף עוד יישובים.
אביבית ברקאי-אהרונוף: כל מה שביקשתי, שוב, הנתונים שיש בידינו זה איזה שהוא עיבוד מיוחד.
אביבית ברקאי-אהרונוף: אני אינני נמנית על מחלקת המחקר, אבל לפי מה שנמסר לי, אלה נתונים שקיבלנו מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
אביבית ברקאי-אהרונוף: זה איזה שהוא עיבוד מיוחד שנעשה לאחר מפקד האוכלוסין.
אביבית ברקאי-אהרונוף: שוב, כל מה שביקשתי, זה רק אם יש אפשרות לבדוק את העניין הזה עם הלמ"ס, על מנת ---
שמשון שושני: אנחנו נבדוק פעם נוספת את הנתונים.
שמשון שושני: בדקנו אתמול בלילה, כשראינו את המכתב שלכם, אנחנו עומדים עדיין אחרי הנתון שלנו, חד משמעית, בצורה שאינה משתמעת לשתי פנים, כי ראיתי את המכתב שלכם ובדקנו אותו.
שמשון שושני: אנחנו עומדים אחרי הנתון שלנו, אבל אם יתברר במהלך הזמן שטעינו אולי במשהו, תמיד יכול לקרות – נוסיף, אוקי.
אביבית ברקאי-אהרונוף: לכן פתחתי ואמרתי שאנחנו מאד מבקשים מיושב ראש הוועדה לאשר היום את הצו ובמידה שיתברר שיש מקום להוסיף יישוב נוסף, יוסף בהמשך, תודה.
אלכס מילר: אוקי, טוב, רבותי, אני רוצה להגיד לכם שקודם כל כל הנושא של ירושלים, אני מקבל את ההודעה שלכם על כך שהשנה אתם הולכים לעשות בדיקה והיערכות לכניסה של ירושלים לצו של השנה הבאה.
אלכס מילר: כמה אחוז זה צריך להיות?\
אלכס מילר: 20%.
אלכס מילר: 20% אני מאמין שרק ירושלים בתוך ה-20% האלה זה חלק מכובד מאד.
אלכס מילר: וכמובן שאני מברך אתכם ואת כל מי ששותף לקידום עניין זה, על כך שהצלחתם להפחית את הנשירה ב-50%.
אלכס מילר: אני חושב שעצם העובדה שהחוק, יחד עם החוק שאנחנו חוקקנו על איסור העסקת נוער בשנות הלימודים, שבעצם כפוף לחוק חינוך חובה עד י"ב, נותן פיתרון משמעותי לנושא של הנשירה ממסגרת הלימודים.
אלכס מילר: כמובן שצריך לקחת בחשבון את כל ההיבטים ולמצוא פתרונות יעילים לאותם הילדים שנושרים מהמערכת.
אלכס מילר: לא תמיד הנשירה היא בגלל המצב של האינטגרציה בתוך המערכת החינוכית.
אלכס מילר: יש עוד סיבות לכך שנושרים מבתי ספר, אם זה סיבות של מצב סוציו-אקונומי, סיבות כלכליות כאלה ואחרות וכל מיני משברים שאותם התלמידים עוברים, אם זה בבית או שבמסגרות אחרות.
אלכס מילר: אז אני מאמין שכל אותם ההיבטים שהם בעצם המסגרת של הנשירה של אותם תלמידים, הם צריכים להיות חלק מקבלת החלטות לפתרונות אלטרנטיביים שאתם נותנים לאותם התלמידים שנושרים מהמערכת שלכם.
אלכס מילר: אז בכך רבותי אני רוצה ברשותכם לאשר את הצו, לאחל לכם הצלחה.
אלכס מילר: בשנה הבאה אני מקווה מאד שתצליחו להכניס לנו גם את ירושלים ואת אותם יישובים שאתם כרגע בודקים אותם, וכמובן שאם אנחנו נעבור בשנה הבאה את ה-50%, נוכל לראות בעצם באיזו דרך אנחנו מתקדמים ואם המערכת הזאת עובדת, וכמו שזה נראה עכשיו – זה גם מצליח.
אלכס מילר: הצבעה בעד – פה אחד הצו אושר תודה רבה רבותי, הצו מאושר בהצבעה פה אחד.
אלכס מילר: טוב, אנחנו נפתח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט, 19.7.2011, י"ז בתמוז תשע"א.
אלכס מילר: הנושא – הצעת חוק הספורט (תיקון מספר 6), התשע"א-2011 (מ-562) (הגבלת העברת זכויות בקבוצות ספורט עקב עבר פלילי), פרוטוקול מספר 458.
אלכס מילר: אנחנו מתכוונים היום לסיים את נוסח הצעת החוק והכנה לקריאה שנייה ושלישית.
אלכס מילר: אני הבנתי שהמשרדים שבניהם הייתה מחלוקת – משרד הספורט ומשרד המשפטים – הגיעו להסכמות, ובכך אנחנו נקריא כאן את הנוסח, שהוא נוסח מוסכם בין שני המשרדים, ובמידה שלא יהיו הערות שהן הערות מהותיות, אנחנו נצביע על ההסכמות ונסיים את העניין הזה היום.
אלכס מילר: טוב, אז גברתי השרה, או מישהו מטעמך, שיציגו לנו בעצם את הנקודות.
אלכס מילר: מירב, איפה עצרנו, תזכירי לנו.
: למעשה, האמת שאני לא זוכרת בדיוק עד מה אישרנו.
: נשארו לנו כמה דברים קטנים.
: ההסדר הגדול עוד נשאר.
: הדס, את רשמת את הסעיפים שאישרנו?
הדס פרבר: אני אקריא את הסעיפים שאישרנו, כי יש גם באחד מהם תיקון טעות.
: אני רואה שכתבתי לי.
הדס פרבר: קודם כל הגרסה האחרונה הופצה היום, זה המסמך שמירב קיבלה.
הדס פרבר: יש שם תוספת בסעיף, סליחה, יש פה טעות מירב, צריך להיות בסעיף 1 לא בסעיף 10, סעיף הגדרות שמגדיר את המונח 'שופט ספורט', זה בשביל להבדיל משופט לפי חוק בתי המשפט, מה שנקרא באנגלית Referee, בשביל לא לבלבל, בשביל להגדיר מונחים שונים לסוגי תפקידים שונים.
הדס פרבר: אישרנו את מה שהיום, עכשיו זה כבר סעיף 2 לחוק, שזה תיקון סעיף 10, אבל עכשיו צריך לחזור ולהוסיף במקום – היה כתוב שם שופטים – להוסיף את המילה שופטי ספורט.
: אז אני מציעה שפשוט נקרא, כי אישרנו דברים ---
: כאילו, אישרנו דברים מאד קטנים וההסדר השתנה.
הדס פרבר: מירב, שימי לב שזה תיקון 7.
: זה יהיה 7 כנראה.
אלכס מילר: טוב, מירב, את יכולה לקרוא לנו?
: אוקי, את הצעת חוק הספורט, תיקון מספר 7, כנראה, זה עוד נבדוק סופית אצל הנסחית, סעיף 1 צריך להיות פה.
: בחוק הספורט, בסעיף 1, לאחר הגדרת "פעילות ספורט מאורגנת" יבוא: "שופט ספורט" – שופט אשר מונה על ידי איגוד או התאחדות לשפוט בפעילות ספורט מאורגנת".
: בחוק העיקרי בסעיף 10 – (1) בסעיף קטן (א), אחרי "שיפוט פנימי" יבוא "ובכלל זה מוסדות השיפוט הפנימיים וסדרי הדין שלפיהם ידונו – בכפוף לסעיף 11", ובמקום "שכר" יבוא "וכן בדבר שכר"; (2) בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא "וכן ייקבעו בהם כללי אתיקה מקצועית לשופטי ספורט, למאמנים, למדריכי ספורט, לספורטאים, בהתאמה לענפי הספורט".
: זה צריך פה להיות "שופטי ספורט", זה התיקון, זה תיקון טכני.
: וכן לנושאי משרה, כהגדרתם בחוק החברות, בהתאחדות או באיגוד, לפי העניין.
: זה סעיף שלמעשה כבר אישרנו.
: הוספת סעיף 10א זה חדש.
הדס שפר: צריך להצביע על זה עוד פעם בגלל התיקון?
: לא, זה תיקון טכני אז אין בעיה, זה תיקון ניסוחי.
: אחרי סעיף 10 לחוק העיקרי יבוא: "מוסד לבחינת כשירות מינויים בספורט 10א (א) מוקם בזאת מוסד אשר מטרתו בחינת כשירות המינויים בספורט בישראל, כמפורט בחוק זה (להלן – המוסד).
: (ב) המוסד יבחן את כשירות מינויים של שופטי ספורט וחברי מוסד שיפוט פנימי באיגודים או בהתאחדויות בהתאם לסעיף 10 ב' ו-11 (ב) לחוק זה, וזאת מבלי לפגוע בעצמאות פעילותם של האיגודים וההתאחדויות בהתאם לתקנונים של האיגודים הבינלאומיים המייצגים והמוכרים באותו ענף ספורט.
: (ג) השר ימנה את חברי המוסד כמפורט להלן: שופט בית המשפט העליון או שופט של בית המשפט המחוזי, אשר יצא לקצבה או פרש אשר ימונה בהמלצת נשיא בית המשפט העליון, אשר יכהן כראש המוסד; נציג ההתאחדות לכדורגל בישראל, איגוד הכדורסל, הוועד האולימפי בישראל או אייל"ת – התאחדות ישראלית לספורט תחרותי לא אולימפי או התאחדות הנכים הישראלית לספורט נכים בישראל, לפי העניין, אשר ימונה בהמלצת הגוף שהוא נציגו; מי שהיועץ המשפטי לממשלה הסמיכו להיות נציגו ---
לימור לבנת: יש פה נוסח לא מעודכן.
הדס פרבר: מה לא מעודכן?
לימור לבנת: לא, לי יש נוסח לא מעודכן.
: אז יש פה על השולחן נוסח מעודכן, צילמנו.
: מי שהיועץ המשפטי לממשלה הסמיכו להיות נציגו, ויכול שלא יהיה עובד המדינה.
: (ג) דין חברי המוסד כדין עובדי המדינה לעניין חוק שירות הציבור (מתנות), חוק שירות הציבור (הגבלות לעניין פרישה) ולעניין ההוראות הנוגעות לעובדי ציבור בחוק העונשין, התשל"ז-1977.
: זה סעיף לגבי ההרכב של המוסד.
אלכס מילר: הערות, רבותי, לסעיף 10א.
: אני רק רציתי להגיד שבהמשך יש את התיקון שראש מותב יכול להיות מי שכשיר לכהן שופט, זה בהמשך, ואני חושבת שצריך איכשהו להכניס את זה גם להרכב של ה --- זה הנוסח שהועבר אלי.
יעקב פרידברג: אנחנו לא הסכמנו לזה.
הדס פרבר: לא מותב, מי שכשיר להיות שופט.
עו"ד ענת ויס: כאן זה רק ההרכב של המוסד שהוא אקסוגני לבתי הדין, זה לא קשור.
קריאה: זה לא קשור לדיינים של בתי המשפט.
: אה, אוקי, בסדר.
יעקב פרידברג: הערה אחת שהיתה לך אתמול לעניין התקנות.
: לא, לא, בסדר, בסדר.
: אז זה רק לגבי בתי הדין הפנימיים, בסדר.
יעקב פרידברג: זה לא על המוסד עצמו.
: מאה אחוז.
: על זה אתם צריכים לתת תשובות, נכון?
יעקב פרידברג: זה משהו שמשרד הספורט צריך להגיב אליו.
לימור לבנת: על מה, יעקב?
לימור לבנת: סליחה, לא הבנתי.
יעקב פרידברג: אתמול מירב העלתה הערה.
אלכס מילר: באיזה סעיף?
אלכס מילר: אתה ב-10א?
: אה, כן, הדס, זה מה ששאלתי אותך לגבי עצמאות, לא?
אלכס מילר: על מה אתם מדברים, אני יכול להבין?
: אני מנסה להבין למה הוא מתכוון.
אלכס מילר: אני מבקש כרגע הערות לסעיף 10א, אנא מכם, לא לקפוץ לי לסעיפים אחרים.
אלכס מילר: יש הערות לסעיף א' או אין?
: 10א רבתי (ב), היחס בין הרישא לסיפא, את זוכרת?
הדס פרבר: כן, כן, הציעו ניסוח אחר, את הצעת ניסוח אחר.
: אני הצעתי – מבלי לפגוע.
: רגע, אני אגיד לכם מה הנוסח שהצעתי במקום זה, זה יהיה פחות – תוך שמירה על עצמאות.
הדס פרבר: בסדר גמור.
יעקב פרידברג: תודה יעקב.
אלכס מילר: יש עוד הערות?
אלכס מילר: אני מעלה את סעיף 10א להצבעה.
אלכס מילר: מי בעד? אושר.
אלכס מילר: הצבעה בעד - רוב סעיף 10א התקבל
אלכס מילר: סעיף 10ב, בבקשה.
: כשירות כהונה של שופט ספורט בהתאחדות או באיגוד 10ב (א) לא ימונה אדם כשופט ספורט בהתאחדות או באיגוד, אלא אם ניתן אישור לכשרות מינויו מטעם המוסד, בהתאם להוראות חוק זה.
הדס פרבר: זה כשרות בלי מינויו, לא?
: לא, "כשרות מינויו", זאת אומרת שהמינוי כשר.
קריאה: אני חושבת שזה כשירות ולא כשרות.
הדס פרבר: בדיוק, כשירות.
: האמת שמשתמשים בחקיקה גם וגם, אבל בסדר.
: (ב) המוסד לא ייתן אישור כאמור בסעיף קטן (א) למועמד שהורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה, אין הוא ראוי לשמש כשופט בהתאחדות או באיגוד.
הדס פרבר: כשופט ספורט.
: כשופט ספורט, נכון.
: אנחנו נעשה את כל התיקונים האלה בהמשך, זה לא קריטי.
: (ג) לא יכהן כשופט ספורט בהתאחדות או באיגוד מי שהורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי, לדעת המוסד, לכהן בתפקיד כאמור.
: (ד) מונה אדם לתפקיד שופט ספורט באיגוד או התאחדות, והוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור בסעיף (ב) רשאי המוסד להשעותו מכהונתו עד לסיום ההליך בעניינו ורשאי האיגוד או ההתאחדות למנות לו ממלא מקום למשך תקופת ההשעיה.
: גבי, כאן את רצית להבהיר איזו הבהרה לגבי מה שקורה תוך כדי, לא במינוי.
: הבנתי מיעקב, לגבי הנהלים.
גבריאלה פיסמן: רצינו בעצם לתת מענה לחשש שעלה בדיון הקודם של הוועדה שהפרוצדורה הזאת לא בהכרח תעבור דרך המוסד ולכן קבענו את המנגנון של האישור, שמחייב בעצם את הגופים לפנות למוסד לצורך המינוי ובמקביל, גם לצורך הכהונה, דרוש איזה שהוא מעקב של אותו מוסד.
: גם תוך כדי הפעולה ולא רק בעת המינוי.
גבריאלה פיסמן: ולא רק בעת המינוי.
גבריאלה פיסמן: הדבר הזה ייעשה בתיאום עם משטרת ישראל, עם מדור מידע פלילי.
גבריאלה פיסמן: אין צורך להסדיר את זה בחקיקה.
אלכס מילר: זה נכנס לנוסח?
: זאת אומרת הנוהל לא נכנס, אבל יהיה נוהל.
גבריאלה פיסמן: אין צורך להסדיר את זה במפורש.
גבריאלה פיסמן: צריך להסדיר את זה בתיאום עם משטרת ישראל.
אלכס מילר: בסדר, יופי.
אלכס מילר: עוד הערות לסעיף 10ב?
אלכס מילר: הצבעה – אושר פה אחד.
אלכס מילר: הצבעה בעד - רוב סעיף 10ב התקבל
אלכס מילר: סעיף 11.
: תיקון סעיף 11 - 4.
: בסעיף 11 לחוק העיקרי - (1) האמור בו יסומן "(א)| ובו, במקום המילה "בתקנון" יבוא "בתקנון לפי סעיף 10, ובהתאם להוראות שנקבעו בתקנון לפי אותו סעיף"; "(2) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב) לא ימונה אדם כחבר מוסד שיפוט פנימי אלא אם ניתן אישור לכשירות מינויו מטעם המוסד, בהתאם להוראות חוק זה.
: (ג) המוסד לא ייתן אישור כאמור בסעיף קטן (א) למועמד שהורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה, אין הוא ראוי לשמש כחבר מוסד שיפוט פנימי.
: (ד) לא יכהן כחבר מוסד שיפוט פנימי מי שהורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי, לדעת המוסד, לכהן בתפקיד כאמור.
: (ה) הוראות סעיפים 9, 10 ו-15 לחוק בתי דין מינהליים יחולו, בשינויים המחויבים, על מינוי, כהונה ופעילות של חבר מוסד שיפוט פנימי.
: זה ההוראות בדבר ניגוד עניינים בעצם שיחולו.
: (ו) בראש מוסד שיפוט פנימי עליון יכהן מי שהיה שופט כהגדרתו בסעיף 1(א) לחוק יסוד: השפיטה, ויצא לקבצה או פרש.
: (ז) בראש מותב של מוסד שיפוט פנימי עליון יכהן מי שכשיר להיות שופט בית המשפט המחוזי.
: (ח) בכל עניין של סדרי דין שאין לגביו הוראות לפי חוק זה, בחיקוק אחר או בתקנון שנקבע לפי סעיף 10, ינהג מוסד שיפוט פנימי עליון בדרך הנראית לו טובה ביותר לעשיית צדק"" יש פה בעצם הבחנה בין ראש המוסד לראש המותב.
: צריך לשים לב שאין סמכויות של ראש המוסד, כך שזה יכול להשתנות מתקנון לתקנון של איגוד או התאחדות, מה התפקידים שלו.
: זה צריך להיות ברור שלא קבענו פה שום דבר לגבי הסמכויות שלו לעומת ראש מותב.
: זה משהו שאני הערתי.
אלכס מילר: יש הערות לסעיף 11?
אפרים זינגר: כן, הערה אחת לסעיף שמדבר על ראש מותב, ראש מוסד שיפוט פנימי עליון, הרצון לקבוע שרק מי שהיה שופט כהגדרתו, יוכל לעמוד בראש מוסד שיפוטי עליון.
אפרים זינגר: במקרה של הועד האולימפי בישראל מי שעומד בראש בית הדין העליון של הוועד האולימפי, הוא עורך הדין אורי סלונים, שקטונתי מלדבר בשבחו.
אפרים זינגר: על פי ההצעה המונחת בפנינו, אורי סלונים לא יוכל להמשיך ולכהן ברשות בית הדין העליון של ה ---
אלכס מילר: כן, אנחנו עושים חוק, אנחנו לא מדברים על אנשים, אתם מבינים שאנחנו בחקיקה.
אפרים זינגר: אוקי, לפיכך אני מציע שבראש מוסד שיפוטי פנימי עליון יוכל לכהן גם מי שכשיר להיות שופט בית משפט מחוזי.
גיל עטר: גיל עטר, היועץ המשפטי של הוועד האולימפי.
גיל עטר: זה נושא שגם דיברנו עליו אתמול ובפגישות הקודמות.
גיל עטר: אני אנסה טיפה לחדד למה זה חשוב לנו.
גיל עטר: קודם כל, במוסד עליון השיפוט העליון של כל הספורט הבינלאומי, שזה ה- CAST Court of Arbitration for Sport בלוזן, הדיינים שם הם עורכי דין בפועל.
גיל עטר: אגב, שלושה ישראלים יושבים שם בהרכב הזה.
גיל עטר: זאת אומרת, מוסד הספורט העליון ביותר שמוכר, הוא מורכב מעורכי דין.
גיל עטר: אני בדקתי לראות למשל מה קורה במוסדות מקבילים שעוסקים בנושאים טיפה יותר חשובים, כמו למשל בית הדין של נציבות שירות עובדי המדינה שעוסק גם בעבירות משמעת, אבל אני הבנתי שלאחרונה גם עוסקים בנושאים של הפרות או חריגות מחוק יסודות התקציב, על חריגות של מיליארדים, על 300,000 או 400,000 איש שכפופים למוסד הזה, שללא ספק עוסק בדברים טיפה יותר מהותיים מבחינה כספית וציבורית, מאשר נשיא בית דין של ארגון ספורט כזה או אחר, ובראש מוסד שכזה, על פי ההגדרות, יכול ומשמש בפועל מי שכשיר להיות שופט בבית משפט שלום.
גיל עטר: ואני שואל את עצמי – מדוע דווקא גופי הספורט צריכים להיות, בהקשר הזה, יותר "צדיקים", אבל לא ברור לי הנושא הזה.
גיל עטר: ולכן אני גם חקרתי ודרשתי בנושא הזה את חברי בישיבות אתמול.
גיל עטר: אני גם חושב שיש איזה שהוא אלמנט של התערבות של מחוקק בנושא של מי אני בוחר להעמיד בראש המוסד העליון השיפוטי שלי.
גיל עטר: הרי בסופו של דבר מצמצמים את מספר החברים שיכולים לשמש כנשיאים, לרק שופטים מחוזיים וכרגע אין מצאי מספיק גדול, אבל בוחרים לי מי אני יכול לבחור.
גיל עטר: אני חושב שזו התערבות, כי אם תשימו לב, בהצעת החוק שעומדת בפניכם, ואתם ציינתם את זה, וטוב שכך זה מופיע, שכל התיקון שעוסק במוסד שקיים לבדוק כשירות מינויים ואני מצטט: "ומבלי לפגוע בעצמאות פעילותם של האיגודים בהתאחדויות בהתאם לתקנונים בחו"ל", גם הבינלאומיים.
גיל עטר: אני חושב שאני לא רואה שום- והדוגמא של אורי סלונים היא דוגמא טובה.
גיל עטר: אמנם אנחנו לא עוסקים במשהו פרסונאלי, אבל יהיו מספיק עורכי דין טובים שיוכלו לשמש בתפקיד הזה, שהם כשירים לשמש גם כשופטים מחוזיים והצעתנו היא, לכן, כמו שזיגי אמר מקודם, היא שבתפקיד של ראש מוסד יוכל לשמש מי שכשיר להיות שופט בבית משפט מחוזי.
גיל עטר: תודה.
אלכס מילר: הנציגים של משרד הספורט ומשרד המשפטים לעניין ההצעה – תומכים - לא תומכים?
הדס פרבר: בזמנו, הסיבה שבגללה רצינו את התיקון הזה, אנחנו סברנו שמוסדות השיפוט העליונים, בהתחשב בזה שהם מקבלים שיקול דעת מאד נרחב מבתי המשפט, בתי המשפט הפסיקה היא שהם בדרך כלל מתערבים לעתים מאד מאד נדירות בהחלטות של מוסדות השיפוט העליונים.
הדס פרבר: יש איזה שהוא צורך שמי שיקבל את ההחלטות האלה יהיו אנשים ברמה המקצועית והאתית הגבוהה ביותר, ולא שחסרים עורכי דין מכובדים וכאלה שיודעים את הדין ובעלי אתיקה גבוהה, אבל שופט בדימוס הוא אדם שרגיל לקבל החלטות, רגיל להיות בסיטואציות שיפוטיות, הוא גם רגיל לכללי האתיקה, לריחוק המקצועי, לכל מה שכרוך בלהיות שופט.
הדס פרבר: אנחנו חושבים שזה אחד הדברים שיקדם את הפעילות של מוסדות השיפוט העליונים, בצורה מאד מאד משמעותית, לכן אנחנו עומדים על התיקון הזה.
הדס פרבר: לאור הבקשות של גופי הספורט, אנחנו במקום שבכל מותב יעמוד שופט בדימוס, אנחנו הסכמנו, כיוון שהבנו שיש בעיה טכנית עם זה, שרק נשיא מוסד השיפוט העליון יהיה שופט בדימוס.
הדס פרבר: אנחנו חושבים שבן אדם כזה יכול לשפר גם את ה- הוא פשוט יכול, הוא הסמן הקיצוני של המערכת.
הדס פרבר: הוא זה שמושך את המערכת למעלה, להיות יותר מקצועית, יותר אתית ויותר טובה, לטובת הספורט בישראל.
אלכס מילר: כן, משרד המשפטים.
יעקב פרידברג: מבחינתנו זאת עמדה מקצועית של משרד הספורט והיא מקובלת עלינו.
יעקב פרידברג: אין לנו אמירה משפטית לכאן או לכאן.
אלכס מילר: טוב, אני מבין.
אלכס מילר: יש עוד הערות לסעיף הזה?
משה אביבי: כן, עוד משפט אחד.
משה אביבי: עורך הדין משה אביבי, היועץ המשפטי של ההתאחדות לכדורגל.
משה אביבי: אני יכול לדבר מהזווית של המוסד שלנו, שיש לנו 13 דיינים.
משה אביבי: מאז ומתמיד ראש המוסד שלנו היה שופט בדימוס, בין אם זה היה בית משפט עליון ובין אם זה היה בית משפט מחוזי ויש לנו גם היום מספר דיינים שהם שופטים בדימוס, של בית משפט שלום – מחוזי, ויש לנו עורכי דין.
משה אביבי: אני מוכרח לומר שמבחינת רמת השפיטה ומבחינה מקצועית ומבחינה אתית, אני לא יכול לומר שאני רואה איזה שהם הבדלים שבאמת מצדיקים את מה שהדס דיברה עליהם כאן.
משה אביבי: אני חושב שחשוב שבמוסדות כאלה ישבו משפטנים טובים מהמעלה הראשונה מבחינה מקצועית או מבחינה אתית.
משה אביבי: לאו דווקא Title של שופט בדימוס הוא זה שנותן את התוצאה הזאת, ואם קובעים איזו שהיא נורמה כמו שהוא כשיר להיות שופט מחוזי בדימוס, וחוק יסוד: השפיטה קובע את הקריטריונים לעניין הזה, אני חושב שזה יכול היה לספק, ואני אומר את זה ממקום שלנו, שאין לנו בעיה.
משה אביבי: אנחנו בהחלט גם נמשיך עם העניין הזה, מפני שזה מה שנמצא אצלנו היום במוסד, אבל אני לא חושב שבעניין הזה השינוי, שיכול אולי לפגוע במוסדות האלה היום, הוא חיוני, מפני שאני לא חושב שתהיה איזו שהיא פגיעה אתית – מקצועית, בפעילות של בתי הדין.
אלכס מילר: כן, גברתי השרה.
לימור לבנת: כן, אני רוצה להעיר לעניין הזה הערה.
לימור לבנת: הנושא של השאלה של מי יעמוד בראש מוסד השיפוט העליון, היא שאלה מאד חשובה.
לימור לבנת: אני רוצה להזכיר לכולנו שאנחנו עוסקים בספורט הישראלי, שיודע בתקופה האחרונה ולא רק בתקופה האחרונה, אלא בתקופות האחרונות, מפעם לפעם, גלים של בעיות ושל צרות כאלה ואחרות, בלי להיכנס כרגע לפרטים של הדברים.
לימור לבנת: מתגלות בעיות קשות מאד בענפים שונים של הספורט ואני לא מדברת כרגע רק על פרשיות בכדורגל, אלא על פרשיות באיגודי ספורט שונים, שבהם יש התכתשויות בין קבוצות, בין יריבויות, בין קבוצות שונות בתוך איגודי הספורט והיריבויות האלה מובילות לכך שאיגודים לפעמים חדלים לתפקד, שספורטאים לא יכולים לעסוק במה שהם נועדו לעסוק - כלומר בספורט - אתה מכיר את זה טוב מאד, אדוני יושב ראש הוועדה, והם נזקקים לא אחת לפנות לאותן ערכאות שיפוט, שנמצאות בתוך איגודי הספורט וצריך לוודא שהם אכן יכולים לקבל את הטיפול או את הסעד המשפטי הטוב ביותר, שכאשר בית הדין הפנימי של האיגוד לא מורכב מאנשים שהם יכולים להיות מקורבים בצורה כזו או אחרת, ליושב הראש שמינה אותם.
לימור לבנת: ואני לא מתכוונת כרגע לאיגוד כזה או אחר באופן ספציפי, אבל יש גם דברים כאלה.
לימור לבנת: וכבר היו ספורטאים שנאלצו לפנות לבתי משפט כדי לקבל סעד משפטי ולדעת שהם אכן מקבלים סעד אמיתי, משפטי.
לימור לבנת: לכן, חשבנו, שבלי להיכנס כרגע לדרך שבה מרכיבים האיגודים את בתי הדין שלהם הפנימיים, אנחנו לא נכנסים לזה כאן בחקיקה, יש דבר אחד לפחות שבו אנחנו צריכים לוודא שהוא יהיה נקי מכל, ושלגביו לא יהיה שום סימן שאלה.
לימור לבנת: אני מכירה את עורך הדין אורי סלונים ואני מאד מאד מאד מכבדת אותו, אבל כפי שאמר בצדק יושב הראש קודם, אנחנו לא מחוקקים לגופו של אדם.
לימור לבנת: צריך שבראש בית הדין העליון של איגודי הספורט, יעמוד מישהו מעל לכול סימן שאלה או ספק, שכפי שאמרה היועצת המשפטית של המשרד, שניסיונו רב השנים עומד לו לעזר בכל שאלה שמובאת בפניו, בכל פסיקה, בכל ערעור שמובא בפניו וזה יכול להיות שופט בדימוס, עם כל הכבוד ובכל הכבוד שיש לי למי שכשיר להיות שופט.
לימור לבנת: אבל מי שכשיר להיות שופט - איננו שופט – הראייה שהוא לא הגיע להיות שופט, על אף שאולי יש לו כך וכך שנות ותק ועל אף שיש לו עוד תכונות כאלה ואחרות שהם תנאי סף להיות שופט.
לימור לבנת: אבל הוא לא שופט ולא מונה כשופט ואין לו את הניסיון של שופט ואין לו את הניקיון שעומד מאחורי שופט.
לימור לבנת: אני מתפלאת בכלל, שכאשר אנחנו בימים כל כך קשים לספורט הישראלי, מבחינת ניקיון הכפיים, מערערים על הדבר הבסיסי, הכל כך מובן מאליו, על זה מערערים?
לימור לבנת: ציפיתי שיבואו לכאן כל האיגודים ויגידו – אנחנו תומכים בזה בשתי ידינו – שמי שיעמוד בראש המוסד העליון של השיפוט באיגודי הספורט, יהיה שופט בדימוס, בשתי ידינו אנחנו תומכים בכך.
לימור לבנת: לפחות את הניקיון הזה.
אלכס מילר: אז אני מבין מדברייך שהממשלה מתעקשת על הסעיף בצורה שבה הוא נוסח.
לימור לבנת: בהחלט.
אריה אלדד: אריה אלטר, מנכ"ל ארגון שחקני הכדורגל בישראל.
אריה אלדד: אני מבקש לחזק את ידי השרה.
אריה אלדד: זאת דעתנו כשחקנים, שאנחנו צריכים בנקודה הזאת לעמוד איתן ולא להתפשר.
אלכס מילר: עוד הערות לסעיף 11?
אפרים זינגר: אם אני רק יכול להעיר לפרוטוקול, ברשותך אדוני יושב הראש.