GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם מיכאלי: אל"ף, חסר לי פה גוף כמו חב"ד, שלדעתי, הם נמצאים בהרבה יותר מקומות מאשר כל אחד שנמצא פה וצריך לראות בהם גם כן נציגות מאוד מאוד נכבדה של קשר עם יהדות ומדינת ישראל והשליחים שלהם נמצאים בהרבה מאוד מקומות ואני חושב שזה לא שייך כבר כרגע לדעות העצמיות שלהם, הם עושים כרגע שירות חשוב מאוד למדינת ישראל וגם אותם צריך לקשור ולשבח.
אברהם מיכאלי: בביקור האחרון שלי במוסקבה, גיליתי שיש שם תא סטודנטים יהודים באוניברסיטאות הבולטות ואפילו יושב ראש תא הסטודנטים הזה הוא בחור יהודי.
אלכס מילר: מכירים אותו, כן.
אברהם מיכאלי: ושוב, לנצל גם את הכלים שעומדים לרשות כמה יהודים טובים שלנו.
אברהם מיכאלי: יש רשת פייסבוק מאוד מאוד ידועה ומפורסמת, שזה בכל רוסיה ומעבר לרוסיה וזה שייך לבחור יהודי שלנו, שצריך פשוט מאוד גם לנצל את הכלים האלה כי לפעמים אנחנו יודעים שההפצה הכי טובה, לפעמים נתקלת בבעיות ברשתות החברתיות והרבה פעמים קרה שדברים חיוביים שהופצו על-ידי ישראלים, יהודים שלנו, הורדו משם.
אברהם מיכאלי: לצערנו זה לא פעם ראשונה.
אברהם מיכאלי: אני כן מסכים עם דבר חד פה, אלכס, שצריך לחשוב על זה.
אברהם מיכאלי: לא כל אחד שחושב שהוא מייצג את מדינת ישראל, הוא אכן מייצג את מדינת ישראל ואת קו ההסברה של המדינה.
אברהם מיכאלי: נכון שאסור להכתיב קו אחד ואנחנו לא רוצים שמישהו פה יגיד לכולם לדבר באותה שפה, אבל הכינוסים מן הסוג של הדרכה, הכוונה, לתת כלים, וכמובן גם לתת תקציבים, זה צריך להיות דבר מינימאלי בשביל לבקש גם מהחברים שיושבים פה שהם ימשיכו לעבוד כי בסוף עם כל הרצון הטוב, בסוף כשמגיעים לביצוע, גם בתוכן וגם באמצעים, אם הדברים האלה לא מתקיימים ואני מבין את הקושי שיש לתנועות הציוניות העולמיות שהם בקושי מתוקצבים.
אברהם מיכאלי: אנחנו לצערנו בקטע הזה חלשים.
אברהם מיכאלי: צריכים לחשוב על זה, איך נוכל להגביר את הקטע הזה.
אברהם מיכאלי: ובשורה התחתונה אני אומר – צריך עדיין למצוא בסוף לא תקציבי מדינה, אלא כלים, אתם יודעים שעוד מעט, אני מקווה שזה יהיה בקרוב, הולכת לקום תחנת טלוויזיה יהודית עולמית, משהו מתחרה לאל ג'זירה וכאלה והלוואי ונגיע למצב הזה, אז האפשרות שלנו אולי דרכם ודרככם אז תהיה להגיע להרבה יותר מקומות.
אלכס מילר: רבותיי, אם יש, אם אין אף אחד, אני רוצה לסכם.
אלכס מילר: נתחיל מכך שאני מברך כמובן את כל היוזמים, את כל הארגונים שבאמת עושים עבודת קודש בהסבר של מה שקורה כאן אצלנו במדינת ישראל, יישר כוח על העבודה ועל המאמץ, תאמינו לי שאנחנו יודעים ואנחנו מעריכים את זה מאוד, אנחנו גם יודעים שאתם עושים את זה על חשבון הזמן הפנוי שלכם.
אלכס מילר: חלקכם, רובכם, עושים את זה גם על חשבונכם הפרטי בהיבט הכלכלי.
אלכס מילר: אני כן בטוח שניתן דברים מסוימים גם לשנות.
אלכס מילר: עניין של ארגון של כל הפעילויות האלו, מבחינת הסיוע, מבחינת הדרך של הסיוע גם בין הארגונים, יש לכם פה את היוזמה של Stand with us, פלוס התאחדות הסטודנטים, פלוס גופים שונים, שכל אחד יש לו נגישות לקבוצות שונות וקבוצות גדולות.
אלכס מילר: אם אתם תתחילו להיות מאורגנים ביחד, אז ההפצה של כל מה שאתם עושים, תהיה הרבה יותר טובה, כי בסך-הכל, אתם כל אחד בנפרד עובד מול הגופים, מול הקבוצות ושם בעצם הדרך לחשוף ואם תתחילו לעבוד ביחד, לדעתי זה יהיה הרבה יותר יעיל.
אלכס מילר: בנוסף לכך, אני גם חושב שמשרד החוץ בחלק מהדברים גם יכול לרכז את כל הפעילויות שבוא נגיד, חלק לפחות מכל אותן הפעילויות הוא מכוון במה שמשרד החוץ רוצה לקדם.
אלכס מילר: אני לא אומר שמשרד החוץ צריך להיכנס לכל דבר ודבר, אבל לפחות בדברים שהם מקובלים על המשרד, אפשר לארגן קבוצה כמו שנמצאת כאן, לעשות איזה שהוא סיעור מוחות מבחינת הדברים שניתנים לעשות ביחד, מבחינת הריכוז, איך נגיד באים ומסייעים לפרויקט הריאליטי של ה- Stand with us, כדי להעיף אותו בחו"ל, כך שכולם ייראו את זה, במשאבים שיש לכם, במשאבים שיש לכולנו, וגם כמובן שכל גוף וגוף, אנחנו מבחינתנו, לפני שנתיים, אנחנו בעצם דרשנו ותקצבנו תקנה של תנועות הנוער העולמיות, נתנו קצת אוויר לנשימה, עדיין זה לא מספיק, אני חושב שלהכנת התקציב הבאה, אנחנו צריכים כאן לתת עוד כסף נוסף.
אלכס מילר: יש כאן נציגים של של המוסדות להשכלה גבוהה, שעושים גם כן פעילות מאוד גדולה, כאשר מביאים סטודנטים, נמצא כאן נשיא המרכז האקדמי באריאל, האוניברסיטאי, שכל השנה מארחים שם קרוב ל- 100 פלוס סטודנטים ממדינות שונות שעושים קורסים שונים, זה גם, כל זה זה חלק מפעילות ועל כך אני חושב שבעצם, כמובן צריך להיות מישהו שמלמעלה לפחות מסייע ודוחף ואני חושב שמשרד החוץ כן יכול לקחת על עצמו את העניין הזה, פעם בחודשיים-שלושה לעשות ישיבה כמו שאנחנו עשינו כאן, רק אצלכם, ולראות את הרעיונות, לראות איך אתם יכולים לעזור, כי בסך-הכל זה הכלי שלכם.
אלכס מילר: במיוחד, כאשר זה אפילו לא חלק מהתקציב של המשרד.
אלכס מילר: שוב, אני מברך את כולם, אנחנו נמשיך גם להתעסק בנושא הזה.
אלכס מילר: רעיונות, רבותיי, במה שאנחנו נוכל לסייע, נשמח, ושיהיה בהצלחה לכולם.
אלכס מילר: וחג שמח.
אלכס מילר: חברים, רבותי, תודה רבה.
אלכס מילר: אני רוצה לפתוח את ישיבת ועדת החינוך.
אלכס מילר: הנושא – היערכות פיזית לפתיחת שנת הלימודים תשע"ב, אנחנו בתאריך 31.8.2011, א' באלול תשע"א.
אלכס מילר: רבותי, אנחנו נפתח היום ישיבה, נמצא כאן איתנו מנכ"ל משרד החינוך, ד"ר שמשון שושני, ואנחנו נעבור אחד אחד ונשמע את כל הסוגיות.
אלכס מילר: בנוסף לכך, בגלל שאנחנו נמצאים בחג, אני גם קבעתי שאת הישיבה בנושא של פתיחת שנת הלימודים וההיערכות במגזרים הלא יהודיים, אנחנו נעשה בשבוע הבא בישיבה נוספת, בגלל שקיבלתי פנייה גם מיושב ראש הכנסת וחברי כנסת אחרים שביקשו לדחות את הישיבה הזאת, לא יכולנו לדחות בגלל שזה נקבע כבר מזמן, אבל נעשה גם ישיבה מיוחדת בשבוע הבא ב-שבעה בחודש, לכל העניין של ההיערכות לפתיחת שנת הלימודים ותיקון של אותם סוגיות קלות במגזר הלא יהודי, זה בשבוע הבא.
אלכס מילר: אנחנו תיכף נשמע ממשרד החינוך מבחינת המצב בשטח.
אלכס מילר: חשוב שתהיה גם התייחסות, כמובן, לכל הסוגיות האחרונות שהחזירו אותנו קצת למציאות הלא פשוטה של מדינת ישראל וזה דרום הארץ וכל העניין של המיגון.
אלכס מילר: הייתה ישיבה בוועדת הכספים.
אלכס מילר: ראינו בעצם שהתקציב למיגון הדרום, של כל מוסדות החינוך, בסך הכל, אם אנחנו עושים את ההערכה הגסה ביותר, יעמוד קרוב ל-90 מיליון שקל.
אלכס מילר: אמרתי גם אז שאני לא מאמין שתקציב המדינה יקרוס מההוצאה התקציבית הזאת, והחשיבות למול ההוצאה היא כמובן עוברת את כל ההתלבטויות שיכולות להיות בין המשרדים וגם ביקשנו מהממשלה לקבוע איזה משרד ייקח על עצמו אחריות מלאה על כל העניין של המיגון וכל הסיפור הזה משום מה, מתגלגל בין משרד הביטחון למשרד האוצר והעניין הזה הוא פשוט עובר כל גבול.
אלכס מילר: הילדים שבאמת בזמן החופש נחשפו למצב הלא פשוט וגם בתי הספר.
אלכס מילר: בית ספר נפגע בבאר שבע ועוד מקום באשקלון שנפגע.
אלכס מילר: כמובן שלא יכולים להרשות לעצמנו מצב כזה שזה יישאר פתוח.
אלכס מילר: בנוסף לכך, גם העניין השני שחשוב לציין, שאותם הילדים הלומדים בבתי הספר בדרום צריכים להיות גם מחוזקים נפשית אל מול המצב שהם נמצאים במצב לא פשוט וכמובן שהדבר היקר ביותר שהם צריכים להתעסק בו – זה לימודים ולא בחששות.
אלכס מילר: זה בעניין הדרום.
אלכס מילר: בעניין של כל אותם הליקויים שמשרד החינוך מכיר אותם והיה צריך לטפל בהם לקראת שנת הלימודים, נשמע אם יש הערות גם מבחינת השלטון המקומי, הורים, מורים וכל מי שמתעסק בתחום.
אלכס מילר: נושאים הקשורים להסעות וכל אותם ההסדרים, בריאות, זה אכן העניינים החשובים ביותר וכמובן שלאחר שאנחנו שמע כאן את אותם הטיעונים, יכול להיות שבעוד תקופה קצרה נעשה ישיבת עדכון על כל מה שיעלה כאן בישיבה, נושא של הבטיחות וכל מה שאנחנו מדברים על ההיערכות הפיזית.
אלכס מילר: אז אני מציע שנתחיל עם משרד החינוך, כמובן.
אלכס מילר: גם חשוב שתהיה התייחסות לסעיפים שקשורים לרפורמת 'אופק חדש', שבעצם מצביעים על כך שברפורמה יש התחייבות לשיפור חדרי המורים, איפה שכמה מורים, אותם המורים שנמצאים בתוך הרפורמה, צריכים לתת מענה לילדים.
אלכס מילר: השאלה אם באמת המקומות, איפה שהם היו צריכים לתת את המענה, הם באמת יכולים ובנויים בצורה שמאפשרת את זה.
אלכס מילר: אז גם שם אנחנו נשמח לקבל התייחסות.
אלכס מילר: ואם יהיו שאלות נוספות, אני מאמין שבסוף הישיבה גם המנכ"ל יוכל להתייחס.
קריאה: אפשר לבקש מראש התייחסות, או רק אחרי שהוא גומר?
אלכס מילר: אני נותן בעצם את הדברים הכלליים, ואם תרצה, כך או אחרת תהיה פתיחה של משרד החינוך ותהיה גם סגירה של הישיבה על ידי משרד החינוך, מבחינת כל ההערות שיהיו כאן.
אלכס מילר: נמצא איתנו גם יו"ר מפעל הפיס וכל החברים הנוספים שהגיעו כאן להתייחס, ברוכים הבאים.
אלכס מילר: בבקשה, אדוני המנכ"ל, נתחיל אתכם.
שמשון שושני: אדוני יושב הראש, תודה רבה.
אלכס מילר: דרך אגב, רבותי, לקחו לי את הפטיש משום מה, אני לא יודע למה.
שמשון שושני: פגרה.
אלכס מילר: אז אני מציע שתשמרו כאן על השקט, כי אין לי עם מה לדפוק על השולחן.
שמשון שושני: כ-1,558,000 תלמידים יתחילו מחר את שנת הלימודים ולפי בקשת הוועדה, אנחנו חילקנו את כל נושא פתיחת שנת הלימודים לשתי ישיבות.
שמשון שושני: בישיבה הראשונה אנחנו מבקשים לדון בהיבטים הלוגיסטיים, תומכי מערכת החינוך, שיש להם משמעות לפתיחת שנת הלימודים ובישיבה לאחר מכן, ישתתף בה גם שר החינוך, אנחנו נדון בשינויים היותר עקרוניים שנחוצים במערכת.
שמשון שושני: אז באופן כללי, אנחנו ננסה לכסות את נושא הבינוי, השיפוצים שנערכו.
שמשון שושני: בשנה שעברה גם היה לנו היבט מסוים של הקפאת בינוי ביהודה ושומרון.
שמשון שושני: יש לנו נושא של היערכות המערכת שלנו לרעידות אדמה; היו כמה נושאים שהיו קשורים בהסעות של תלמידים.
שמשון שושני: נקבל סקירה קצרה על ביטחון ובטיחות ומאבטחים במוסדות החינוך.
שמשון שושני: על טענות שנשמעות תמיד בנושאי בריאות התלמיד.
שמשון שושני: בשנה שעברה הייתה קבוצת הורים שהתלוננה מאד על זה שלא זכו לסיוע במקרים של מצבים שיש בהם סיכון חיים, ונעסוק גם אולי בנושא הזנה, שנמסור אינפורמציה מסוימת ואחר כך, אם יהיו שאלות ותשובות, נענה לשאלות ולתשובות הספציפיות.
שמשון שושני: יגאל איננו, אז נתחיל אולי בנושא ---
קריאה: הוא יצא לרגע לשיחה עם השר.
שמשון שושני: טוב, אז אריה.
אלכס מילר: אם תוכל אדוני המנכ"ל, לגבי העניין שפתחתי איתו, בכל מה שקשור לדרום הארץ.
אלכס מילר: אנחנו שמענו התייחסות של שר החינוך, איפה אנחנו ---
שמשון שושני: אני מוכן להעיר הערה מאד כוללנית לגבי הדרום, כי האחריות על אבטחת העורף איננה מוטלת על משרד החינוך, אלא ---
יהודית גידלי: אבל יש לנו פה את פיקוד העורף.
שמשון שושני: כן, כן.
שמשון שושני: אלא על פיקוד העורף.
שמשון שושני: אני רק יכול לציין ששר החינוך ואנוכי קיימנו ישיבה עם מטה משרד החינוך בדרום.
שמשון שושני: כל מוסדות החינוך בדרום, שהם בקו הראשון במעגל של , כולם ממוגנים, כולם ערוכים.
שמשון שושני: אין בעיות מיוחדות שאנחנו מכירים אותן.
שמשון שושני: יש איום בשביתה אחת של ראש עיריית שדרות, ואני מקווה שהאיום הזה יוסדר והתלמידים, לא ישתמשו בהם להשגת מטרות שאינן חינוכיות בדיוק.
שמשון שושני: בקו השני, קיימת החלטת ממשלה, במעגל השני, למיגון מוסדות החינוך באופן הדרגתי.
שמשון שושני: על פי האינפורמציה שנמסרה לנו, הוקצב סכום של 3.5 מיליון ₪ לתכנונים השונים, אבל אני מציע שפיקוד העורף הוא שצריך לתת את התשובה בנושא הזה.
שמשון שושני: אני רק יכול לבוא ולומר, שכל מוסדות החינוך בדרום, אני לא מדבר כרגע על ההיבט הביטחוני, שהוא לא באחריות משרד החינוך, מוכנים לפתיחת שנת הלימודים, על פי היערכות מחוז הדרום שנמסרה לנו ביום שני האחרון.
שמשון שושני: אני רק יכול עוד לציין שלמחוז הדרום, לצערי הרב, יש ניסיון רב בהיערכות מסוג כזה ומחוז הדרום בכל מקרה בחירום, יפעיל מערכות חינוכיות שנתנסינו בהן, לצערי הרב, בעבר, ובהצלחה די מרובה.
שמשון שושני: אז זו ההערה הכוללת שלי למחוז הדרום.
שמשון שושני: ואם אדוני ירשה, אז אם יש מישהו מפיקוד העורף כאן, הוא מישהו שמוכן למסור ולהשלים את העניין.
אלכס מילר: אז כמה מילים על העניין הזה, כי הייתה לנו באמת ישיבת ועדת כספים מאד ארוכה בעניין.
אלכס מילר: אם תוכל לעדכן אותנו מבחינת השינויים שחלו בשבועיים שלושה מאז הוועדה, ואז אנחנו נמשיך עם המשרד.
שאלתיאל לביא: טוב, אני שאלתיאל לביא ואני מייצג את המשרד להגנת העורף.
שאלתיאל לביא: אני רוצה לפתוח באמירה מאד כללית, אולי בניגוד למה שאמר המנכ"ל, שכל משרד אחראי בחירום על מה שהוא אחראי בשגרה.
שאלתיאל לביא: והמשמעות היא שמיגון מוסדות חינוך צריך להיות באחריות משרד החינוך, בדיוק כשם ש אחראי למגן את בית חולים ברזילי באשקלון.
שאלתיאל לביא: זאת אמירה כללית שאני מבקש איתה לפתוח.
שאלתיאל לביא: מעבר לעניין הזה, אני מסכים עם מה שאמר המנכ"ל לגבי קו שבעת הקילומטרים ---
שמשון שושני: זה מה שנוהג?
שמשון שושני: מה שאמרת זה מה שנוהג או מה שאתה חושב שצריך להיות?
שאלתיאל לביא: לא, לא ---
אלכס מילר: לא, זה משהו שמתגלגל כבר תקופה מאד ארוכה ---
שאלתיאל לביא: זה מה שנוהג ומה שמאורגן ---
אלכס מילר: בגלל שאף אחד, יש הרבה אשמים אבל אף אחד לא רוצה לקחת אחריות, אז הם תמיד מעבירים את העניין הזה.
אלכס מילר: שמענו, בגלל זה אנחנו גם דרשנו ---
שמשון שושני: אבל אם מפעל הפיס מוכן לקחת את האחריות, אני חושב שזה בסדר גמור.
אלכס מילר: טוב, רבותי, אני רק מקווה מאד שפינג פונג כזה בין המשרדים לא יפריע לילדים.
שאלתיאל לביא: הנקודה השנייה שאני מבקש להדגיש זה לגבי קו שבעת הקילומטרים, כמו שאמר המנכ"ל.
שאלתיאל לביא: אכן, כל בתי הספר מוגנו באופן מלא, למעט מספר גני ילדים ששם עדיין יש ליקויים שמתוקנים.
שאלתיאל לביא: הכוונה היא שבתוך חודשיים-שלושה גני הילדים האלה יטופלו, והכל נעשה בפיקוח של משרד הביטחון.
שאלתיאל לביא: הדבר הנוסף, וזה קו ה-.
שאלתיאל לביא: השר להגנת העורף סיכם עם ראש הממשלה, פנה לראש הממשלה וסיכם איתו, על מיגון של שני גושי מוסדות חינוך, אחד באשקלון ואחד בנתיבות.
שאלתיאל לביא: הוקצה לצורך העניין הזה תקציב של 80 מיליון ₪, מתוכו 30 מיליון מתקציב המשרד להגנת העורף, עוד 50 מיליון מתקציב האוצר.
שאלתיאל לביא: נכון שעכשיו מתבצע תכנון שהל עניין הזה.
שאלתיאל לביא: הכוונה היא שעם סיום התכנון לצאת לעבודה, ובתקווה שעד סוף שנת הלימודים הקרובה, הביצוע יסתיים.
שמשון שושני: פשוט אני לא מבין, כל התקציב הזה, כל האחריות הזאת – של מי היא?
שמשון שושני: בניגוד למה שאמרת קודם.
שאלתיאל לביא: האחריות, אני אומר עוד פעם, האחריות ---
שמשון שושני: מי מביא את הכסף?
שמשון שושני: מי האחראי על הביטחון?
שאלתיאל לביא: אני לא אחראי על הכסף כל כך.
שאלתיאל לביא: האחריות למיגון מוסדות החינוך היא של משרד החינוך.
שאלתיאל לביא: נעשה פה מהלך של השר להגנת העורף, שפנה לראש הממשלה והמליץ לבצע פעילות של מיגון, מעבר למה שכבר נעשה.
שאלתיאל לביא: אושר לזה תקציב, הדבר נמצא כרגע בשלבי תכנון ואנחנו מקווים שעד סוף ---
שמשון שושני: התקציב יהיה במשרד החינוך או במשרד להגנת העורף?
שאלתיאל לביא: התקציב, אני אומר עוד פעם, מתוך התקציב, אני לא בקיא ---
שמשון שושני: שאלתי שאלה פשוטה, אתה לא יכול לענות עליה?
שמשון שושני: איפה התקציב?
שמשון שושני: במשרד להגנת העורף או במשרד החינוך?
שמשון שושני: אני לא בקיא מאיפה זה הולך לאיפה זה הולך.
שמשון שושני: אני יודע שהחלוקה היא 30 מיליון ₪ מתקציב המשרד להגנת העורף, ו-50 מיליון ₪ מתקציב האוצר.
שמשון שושני: הכל הולך לטובת מיגון אותם בתי ספר.
קריאה: מי מחזיק את הכסף?
קריאה: זה עובר למי?
אלכס מילר: רבותי, תקשיבו, מה שהוא טוען, שהם בעצם מביאים איזה שהוא צעד של תוספת של 80 מיליון ₪.
אלכס מילר: אני גם קצת לא מובן לי המספרים, כי אנחנו רק לפני שבועיים ישבנו בוועדת הכספים.
אלכס מילר: ההערכה הכללית למיגון של כל הדרום, כולל באר שבע, כולל אשדוד – היה 90 מיליון שקל.
אלכס מילר: אם אתה עכשיו מדבר איתי רק על נתיבות ואשקלון ואתה מגיע כבר לסכום של 80 מיליון שקל, אז איך בעצם תוך שבועיים התקציב של 15 מיליון קפץ ל-80 מיליון?
זבולון אורלב: בגלל שלא יודעים מי אחראי, זה העניין.
קריאה: הוא אומר שמשרד החינוך.
אלכס מילר: סליחה רבותי, אתם שכחתם שאתם אצלי בוועדה?
אלכס מילר: זה לא דיון פתוח עכשיו.
אלכס מילר: כרגע נציג משרד העורף מדבר.
אלכס מילר: מנכ"ל משרד החינוך, בגלל שהתייחסו למשרד החינוך כאחראי לעניין הזה, העיר את ההערה שלו, חברי הכנסת יכולים, כל השאר, אנא מכם לשבת בשקט, כי אחרת אנחנו לא נתקדם.
שאלתיאל לביא: אני אומר עוד פעם, אני לא בקיא לחלוטין בתוך החלוקה של כל התקציבים שמדוברים.
שאלתיאל לביא: אני מעביר פה את עמדת השר להגנת העורף, כפי שנאמרה.
שאלתיאל לביא: התקציב של 30 מיליון אני יודע שהוא בא מתקציב המשרד להגנת העורף.
שאלתיאל לביא: לאיפה הוא הולך, באיזה צינורות וכל הדברים האלה, אני לא יודע להגיד.
אלכס מילר: אוקי, תודה.
שאלתיאל לביא: נקודה אחרונה שאני מבקש לומר, זה שגם לנו יש עניין שכל בתי הספר בקו ה- ימוגנו.
שאלתיאל לביא: מדובר פה בעניין שצריך להתקבל בהחלטת ממשלה וכמובן שזה מחייב גם את משרד החינוך לתת יד ולתת כתף לקידום העניין הזה.
אלכס מילר: לתת יד ולתת כתף, אתם מתכוונים לתקציב?
שאלתיאל לביא: בין השאר.
אלכס מילר: אוקי, הבנו אותך.
אלכס מילר: אנחנו נתקדם.
זבולון אורלב: אתה אומר 'טוב', כאילו נחה דעתך.
אלכס מילר: לא, תשמע, אני ---
זבולון אורלב: אני יותר מודאג ממה שהייתי לפני הדיווח.
אלכס מילר: חכה, אתה עוד לא שמעת את הסיכום.
אלכס מילר: בבקשה, אדוני המנכ"ל, אני מציע שנתקדם.
שמשון שושני: אני אקשר את העניין הזה כבר לכל בינוי מוסדות החינוך ואיפה עומד המשרד, גם במחויבות שלו למיגון מוסדות חינוך, ומה מעמדו בכל העניין.
שמשון שושני: אז יגאל, בבקשה.
יגאל צרפתי: קודם כל, לתת גם סקירה קצרה לאחור.
יגאל צרפתי: כפי שידוע, בטווח של השבעה קילומטרים, משרד החינוך הוטל עליו לבנות בתי ספר ממוגנים, הוא תוקצב על כך, העניין הזה עוגן בהחלטת ממשלה ואכן שלושה עשר בתי ספר ממוגנים מלא, בשלבי סיום, בחלקם כבר לומדים.
יגאל צרפתי: עכשיו, לגבי הנושא הנוסף ---
זבולון אורלב: וגני ילדים?
יגאל צרפתי: גני ילדים נבנו באמצעות פיקוד העורף.
יגאל צרפתי: זאת אומרת, אנחנו לא התעסקנו בעניין הזה של גני ילדים.
יגאל צרפתי: חלוקת העבודה הייתה כזאת שאנחנו לוקחים את עצמנו את הגידול הטבעי.
יגאל צרפתי: זאת אומרת, כל המיגון של גני הילדים והבנייה שלהם, נעשתה על ידי פיקוד העורף.
יגאל צרפתי: אנחנו נוטלים על עצמנו את הגידול הטבעי שנתקלים בו מעת לעת.
יגאל צרפתי: זו חלוקת עבודה מאד ברורה בינינו.
יגאל צרפתי: לגבי הנושא של הרחבת הטווח, הרחבת הטווח, זאת אומרת הטיפול בו והאמצעים למיגון, נדונו וכפי הידוע לנו הם בטיפול מלא של פיקוד העורף.
יגאל צרפתי: משרד החינוך לא יודע להגדיר מה הם צורכי המיגון, הוא גם לא יודע לבצע אותם, כשמדובר באמצעי מיגון ולא בבנייה מחדש.
יגאל צרפתי: אין לנו את הידע הזה, אין לנו את היכולת הזאת, כמו שאנחנו לא יודעים לסלול כבישים ואנחנו לא יכולים לעשות עוד הרבה דברים מהתחום הפיזי.
יגאל צרפתי: ומי שמכיר, וראיתי, יש פה אנשים באמת מאגף התקציבים, את המשימות שמוטלות עלינו בתחום בניית מוסדות החינוך, אז אנחנו גם מתמודדים בתנאי חסר, ומנסים לתת מענים לגידול טבעי ברחבי הארץ, כך שכל הנושא הזה אלף לא מתוקצב על ידינו, לא באחריותנו, ואנחנו לא יודעים איך לבצע אותו.
יגאל צרפתי: זה מעולם לא היה בתחום העשייה שלנו.
יגאל צרפתי: עד כאן לעניין הזה.
יגאל צרפתי: לגבי שאר הדברים, אז קודם כל באמת לבשר שבשנת הלימודים הבאה עלינו לטובה, ייפתחו 44 בתי ספר ברחבי הארץ, במבנים חדשים, שבנייתם הגיעה לידי סיום.
יגאל צרפתי: אנחנו למעשה בשנת התקציב הזאת, סיימנו את תוכנית החומש שהתחילה בשנת 2007, לבינוי כיתות.
יגאל צרפתי: אנחנו נערכים להכנה של תוכנית חומש חדשה, מול כל הגורמים הרלבנטיים, כדי באמת לראות את תמונת המצב העתידית של הצרכים.
יגאל צרפתי: ישנן מספר משימות שעסקנו בהן בשנים האחרונות, וחלקן באמת אנחנו יכולים לציין בסיפוק רב שהגיעו לסיומן, שזה למשל הטיפול באסבסט.
יגאל צרפתי: סקר שערכנו הצביע על צורך בהחלפה של של אסבסט, בעלות של 120 מיליון שקל.
יגאל צרפתי: הדבר הזה, במקום להיות מתוקצב במהלך עשור, תוקצב במהלך של שתי שנות תקציב, ופה באמת תודה גדולה לאגף התקציבים שבא לקראתנו וראה חשיבות של העניין הזה.
יגאל צרפתי: היישום של פינות עבודה לאופק חדש, תוקצבו עד כה 136 מיליון שקל.
יגאל צרפתי: מי שמסתובב בבתי ספר יסודיים, כמובן רואה זאת.
יגאל צרפתי: נושא נוסף שאנחנו מטפלים בו בשוטף, נותנים תשומת לב מאד מיוחדת לכל נושא ההנגשה.
יגאל צרפתי: עד לרגע זה ההנגשה לבעלי צרכים מיוחדים הוקצו כ-40 מיליון שקל רק לשנת התקציב הנוכחית.
יגאל צרפתי: במסגרת ההיערכות לפתיחת השנה הזאת, אנחנו הקצנו 304 מבנים יבילים בסכום של כ-24 מיליון שקל, כדי לתת מענים לגידול הטבעי ברחבי הארץ.
יגאל צרפתי: ונושא נוסף חשוב שאנחנו עוסקים בו, הוא נושא ההיערכות מפני רעידות אדמה, שתוקצבנו על העניין הזה, ונכון לרגע זה אני יכול לומר שכל הרשויות, שמה שמוגדרות אצלנו בעלות רגישות ססמית, על פי סקרים שערכנו יחד עם המכון הגיאולוגי והמכון הגיאופיזי, בעצם אותן רשויות שכולנו מכירים – חצור, קריית שמונה – שיושבות על השבר הסורי אפריקני, תוקצבו כבר.
יגאל צרפתי: זאת אומרת יש בידיהן הרשאות ועתה מתנהל מולן תהליך מאד אינטנסיבי ---
זבולון אורלב: 180 מיליון?
יגאל צרפתי: ומתנהל הליך מאד אינטנסיבי מולן כדי לקדם את העניין הזה.
יגאל צרפתי: נעשות בדיקות מאד מקצועיות ויורדים לרזולוציות, ואני מקווה באמת שבהקדם אנחנו נוכל לתת דיווחים מהשטח.
אלכס מילר: אתה יכול אולי קצת להכניס אותנו לפרופורציות מבחינת התקציבים, בעניין של שיפוץ, שיפוץ קל וחידוש מבנים והבטיחות?
יגאל צרפתי: תראו, זה עובד ככה, מדי שנה מוציא המשרד שיפוצי קיץ, לפי פר כיתה, פר תלמיד, על פי הקריטריונים שקבועים.
יגאל צרפתי: משה, נדמה לי שזה 56 מיליון ₪ היה השנה, זה עמד על הסכום הזה.
יגאל צרפתי: בנוסף, אנחנו הקצנו לשטח סכום של כ-37 מיליון שקל, שזה חידוש מבנים, שהוא טיפול יותר פרטני במבנים, כשבראש סדר העדיפויות מדובר בטיפול במבנים שנניח עמדו הרבה זמן ריקים, והיה צורך להשמיש אותם לטובת מטרות כמו חינוך מיוחד למשל.
יגאל צרפתי: אז שנה שעברה עסקנו והשקענו הרבה מאד כספים בבניין שעמד 5 או 6 שנים ריק בגבעת עדה, והכשרנו אותו לטובת בית ספר לאוטיסטים.
יגאל צרפתי: השנה אנחנו עושים את אותו דבר בבית ספר אחר במועצה אזורית מטה אשר.
יגאל צרפתי: יש בית ספר נוסף שאנחנו הולכים להזין שם תלמידים משתי מועצות שונות, כדי לחסוך בנייה של בית ספר חדש, אז שם גם נתנו במועצה האזורית מטה אשר ומעלה יוסף, יש איזה שהוא בית ספר, שבאמת בהסכמה ובמשא ומתן עם ראשי הרשויות, אנחנו הגענו למסקנה שיהיה כלכלי יותר להשקיע קצת בשיפוץ, מאשר לבנות למטה אשר בית ספר משלהם.
יגאל צרפתי: זאת אומרת הדברים האלה נועדו בעיקר כדי לתת לנו קורת גג והתקציב הזה זה רוב ייעודו.
זבולון אורלב: מה עם גן הילדים חובה בחברון?
יגאל צרפתי: גן הילדים בחברון, יושב פה אסף, שאני חושב שהוא יכול לעשות דוקטורט כבר על העניין הזה.
יגאל צרפתי: אני לא יודע שיש פריצת דרך בעניין הזה, למעט החלופות שהועלו, אבל כפי הידוע זה הגיע לאקצטנציות הכי גבוהות.
יגאל צרפתי: בוא נאמר ככה, אני עוד לא חתמתי על הרשאה לעניין הזה.
יגאל צרפתי: אני מחכה.
יגאל צרפתי: יש את הכסף לעניין, אבל ברגע שיבשילו התנאים, אנחנו גם מכירים בדחיפות וגם בצורך ואנחנו יודעים היטב איפה לומדים הילדים היום ואלה תנאים שממש לא ראויים ואנחנו מאד רוצים לפתור את הבעיה.
שמשון שושני: תגיד משהו על פינות העבודה באופק חדש, כי נשמעו טענות שלא הוכשרו פינות בבתי ספר מסוימים, באופק חדש.
יגאל צרפתי: תראו, המציאות שבה אנחנו נתקלים כשאנחנו ממקמים פינות עבודה, היא שלפעמים אין לנו את השטח לטובת העניין הזה בבית ספר קיים.
יגאל צרפתי: אז אופציה מיידית ויחסית זולה, היא להציב מבנים יבילים בחצרות בתי הספר.
יגאל צרפתי: אופציה נוספת, שהיא יותר צורכת זמן, זה הרחבת בית הספר בהתאם, כדי שיוכל באמת להכיל את אותן פינות.
יגאל צרפתי: עכשיו, במהלך הדרך אנחנו נתקלנו ברשויות שלא היו מוכנות לקבל מבנים יבילים מסיבות כאלה ואחרות, או שהלכו להליך של בנייה מלכתחילה.
יגאל צרפתי: אנחנו מבחינתנו, לכל אותן רשויות, אומרים ואמרנו בכל פורום שהוא, שלא להסס ולקחת את פתרון הביניים בדמות המבנה היביל, כי הליך של בנייה באמת הולך זמן וזו אותה פרוצדורה לבנות , אשר צורך תהליך של בנייה של .
יגאל צרפתי: אז לכן אנחנו מאד בעד, כדי ליישם את העניין.
יגאל צרפתי: אז אולי בהזדמנות זו, מילה שאנחנו גם נערכים בהקשר הפיזי לרפורמה של 'עוז לתמורה', כי גם פה יש השלכה פיזית לכל המהלך הזה.
יגאל צרפתי: וכמובן, בבתי ספר שאנחנו נהיה מאותגרים על ידי העתר שטחים, אז הפתרון הזמין, המיידי – קיים, וכמובן אנחנו תמיד מכניסים את המוסדות הללו להליך של תכנון ובניית קבע, ומה שחשוב בעיקר זה, שבתי הספר הללו הם בעצם, הדבר הזה הולך להיות מוטמע בפרוגראמה הפיזית שלהם.
יגאל צרפתי: זאת אומרת אדריכל שיקבל היום פרוגראמה מאיתנו, הוא בעצם יודע שיש פונקציות חדשות שהוא צריך לתת עליהן את הדעת.
יגאל צרפתי: זהו, באופן כללי.
יגאל צרפתי: כמובן שאותן פינות הן גם כן מצוידות בכל הפסיליטיס ---
שמשון שושני: התאמה של חדרים קיימים, לא פינות.
יגאל צרפתי: ההתאמה של החדרים הקיימים, שוב, אנחנו נמצא את עצמנו במציאות של חללים באיכויות שונות ואנחנו ניתן מענים כדי להכשיר את החללים האלה לתנאים נאותים לתלמידים.
אלכס מילר: הכל ככה נראה לי קצת יותר מדי מעורפל.
אלכס מילר: אפשר לשמוע האם אפשר ואם אתה צריך לבדוק, אז תבדוק לקראת סוף הישיבה או באמצע.
אלכס מילר: איפה אנחנו, כמה ילדים היום מקבלים את המענה של הסיוע על ידי אותם מורים וכמה לא, בגלל שיש להם בעיה מבחינת העניין – איפה הם צריכים לשבת.
אלכס מילר: יש לך איזה שהוא נתון?
אלכס מילר: כמה ראשי רשויות סירבו להכניס את המענה הזה שאתם מענים ואז אין מענה לילדים.
אלכס מילר: עדיין אנחנו מדברים, הרי הכל, תראו, זה עניין של חבילה.
אלכס מילר: הרי בסופו של דבר המדינה נותנת תקציב, שהתקציב הזה כפוף לרפורמה.
אלכס מילר: את הרפורמה צריך לבצע, הילדים צריכים לקבל מענה.
אלכס מילר: אם אתה בא ואומר שבגלל סירוב של כך וכך, של גורם נגיד ברשות המקומית, או שזה המבנה, שהוא לא מספיק טוב, אין תוכנית.
אלכס מילר: לכמה מקומות אנחנו יודעים בוודאות שבכלל לא יהיה שם פתרון ויש סירוב מוחלט?
אלכס מילר: אנחנו יודעים שבסופו של דבר הכסף משולם, הרי זה לא שאתם מקצצים את זה מהשכר של המורים.
אלכס מילר: זה לא הבעיה שלהם שראש הרשות לא מסכים לתת את המבנים היבילים שאתה רוצה להכניס.
אלכס מילר: אז אתה לא נוגע שם בתקציב והילדים בסופו של דבר לא מקבלים את המענה שהם צריכים לקבל, לפי המתווה שאתם, כמשרד החינוך, מוביל אותו.
יגאל צרפתי: אז יש לי תשובה על זה, מאחר שיש לי חברה מנהלת שבכל שלושה ימים נותנת לי תמונת מצב מה קורה ברחבי הארץ.
יגאל צרפתי: עכשיו, הבעיה היחידה כרגע – מדובר ברשות אחת בלבד, הנושא הזה גם עלה במסגרת ההיערכויות שלנו, שם הבעיה היא בכלל ---
זבולון אורלב: מה שם רשות?
יגאל צרפתי: אור יהודה.
יגאל צרפתי: וכשבדקתי את הנתונים בעקבות ההערה, עלה שבעצם העירייה, אגב אני רוצה להגיד עוד משהו קודם, שבאותה הזדמנות שהחלנו והוספנו את פינות העבודה לתוך הפרוגראמות שלנו, גם הגדלנו את הספריות.
יגאל צרפתי: זאת אומרת, בעבר, בפרוגראמות שלנו, לא היה דבר כזה שנקרא ספרייה, היה מחסן ספרים , מי שמכיר.
יגאל צרפתי: הגדלנו את זה לבערך , ספרייה ראויה לתלמידים, וגם את חדרי המורים.
יגאל צרפתי: כלומר, הפינות עבודה כמשל, אבל הן בעצם היוו טריגר להגדיל את הפרוגראמות של היסודי.
יגאל צרפתי: עכשיו, אם נתמקד במקרה הפרטני של אור יהודה, אז יצא פרוגראמה להרחבת בית הספר לטובת הפונקציות הללו שציינתי.
יגאל צרפתי: העירייה חרגה ב- בתוכניות, מעבר לפרוגראמה שלי, והתחייבה לתקצב את זה.
יגאל צרפתי: היא תוקצבה על ידי על מה שאני התחייבתי על פי הפרוגראמות שלי.
יגאל צרפתי: את הדלתא, אנחנו כמובן לא נתקצב, כי אנחנו מחויבים לאחידות בכלל המערכת.
יגאל צרפתי: ברגע שהעירייה שכבר מתוקצבת על כך, תמצא את המקורות לחריגה שלה, אז הם יוכלו לצאת לדרך.
יגאל צרפתי: פה יש מצב שרשות לקחה על עצמה התחייבות ---
אלכס מילר: אז חוץ מאור יהודה?
אלכס מילר: תקשיב, חוץ מאור יהודה אתה בעצם יש לך הסכמה בכל רשות מקומית, שאתה יכול להיכנס עם מבנה יבילי ---
יגאל צרפתי: נכון מאד, כן.
אלכס מילר: וכמה אתה הולך להכניס?
יגאל צרפתי: עוד פעם, לפי הגודל של בית הספר.
יגאל צרפתי: ככל שבית הספר גדול יותר ---
אלכס מילר: לא, אבל תשמע, השאלה היא פשוטה מאד.