GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לירן שפיגל: עוד פעם, זה יותר מתאים למחנות, הנוסח כאן.
לירן שפיגל: מדברים פה על ניקיון השטח – לא יעזוב מנהל הקייטנה, אלא לסתימה של כל בורות הניקוז, בורות או שוחות ---
מירב ישראלי: זאת אומרת אתה אומר, אם הם במקום הקבע שלהם ---
זאב פיש: זה לא קייטנה, ובטח לא קייטנה קבועה.
מירב ישראלי: אז דיברתם קודם על הנושא של רפואה, 31-35 זה נושא של ציוד רפואי, דרכי הגשת טיפול רפואי, זה לא קיים כרגע בכלל פה בתקנות.
מירב ישראלי: יש את זה בקייטנות?
לירן שפיגל: יש את זה בקייטנות, כמו שאני ציינתי, לגבי תרמילי עזרה ראשונה, אז דבר ראשון היום מפרטים את המלאי של התרמילים בחוזרי המנהל הכללי, כי זה משתנה מעת לעת.
לירן שפיגל: דבר שני ---
מירב ישראלי: אבל אולי צריך להגיד שזה יוחזק ---
לירן שפיגל: דבר שני, אנחנו מדברים על קייטנות פטורות.
לירן שפיגל: לא בהכרח בכל מקרה בקייטנה פטורה, הן בדרך כלל סמוכות לקופות חולים או למרכזים אחרים.
לירן שפיגל: זה גם כן משהו שצריך לקחת אותו בחשבון.
לירן שפיגל: לגבי טיולים, יש את העניין של ---
מירב ישראלי: יש לך שם כל מיני, הציוד כמפורט בתוספת ---
לירן שפיגל: כן, לגבי טיולים, אז צריך להיות מגיש עזרה ראשונה, זה גם כן הופיע בתקנות.
מירב ישראלי: אוקי, יש דרך הגשת עזרה ראשונה, שצריך להיות חובש או חובשת מוסמכים.
לירן שפיגל: זה משהו שמופיע אצלנו ב ----
מירב ישראלי: בקייטנות.
לירן שפיגל: זה גם מופיע אצלנו בהנחיות פשוט, ולגבי דרך הגשת עזרה ראשונה, זה יותר מתאים למחנה, ופחות לקייטנה וגם זה דברים שכבר נראה לי שלא מתאימים לתקנות.
לירן שפיגל: אני לא אכניס דרכי טיפול בהכשת נחש או ---
מירב ישראלי: אז אתם חושבים שזה לא דרוש.
זאב פיש: מאד מיושן.
מירב ישראלי: לא, זה בסדר, זה מאד פרטני, אבל לגבי זה שהוחזק איזה שהוא ציוד עזרה ראשונה, לא צריך איזו הוראה כלשהי?
מירב ישראלי: אפילו "בהתאם להנחיות המנהל", או משהו כזה.
מאיר אביקר: סליחה, קיימת הנחיה בתוך התקנות.
מאיר אביקר: קיימת הנחיה בתוך תיק עזרה ראשונה תקני שנמצא בידי המע"ר – מגיש עזרה ראשונה - או החובש.
מאיר אביקר: זה נמצא בתוך חוזר מנכ"ל.
לירן שפיגל: זה בחוזר מנכ"ל, זה נכון, אבל זה לא מופיע בתקנות.
מירב ישראלי: כן, אבל אתה לא מפנה אפילו בתקנות.
מירב ישראלי: בתקנות לכאורה אין חובה כלשהי לגבי ציוד רפואי.
יהודית גידלי: מה זה מע"ר?
מאיר אביקר: מגיש עזרה ראשונה, שעשה 44 שעות.
מירב ישראלי: בגלל שאתה לכאורה אומר שתקנות מסוימות לא יחולו ב-5 שנים האלה, אז יש בעיה.
מירב ישראלי: אנחנו תיכף נסיים.
יהודית גידלי: יש לך בדיוק 3 דקות.
מירב ישראלי: יש לי רק כמה שאלות.
לירן שפיגל: בתקנות אני לא רואה דרישה שיהיה מגיש עזרה ראשונה בתקנות עצמן.
מירב ישראלי: השאלה מה אתם דורשים.
מירב ישראלי: לדעתי, את המינימום לפחות כדאי להכניס בתקנות, אחרת לכאורה אין שום דרישה.
מירב ישראלי: בגלל שהחרגתם את זה ---
לירן שפיגל: אבל עוד פעם, התקנות האלה הן תקנות שעוסקות בתברואה יותר ופחות בעניין של ---
מירב ישראלי: אני שואלת, ברגע שאתם אומרים שזה לא חל, זה לא חל.
מירב ישראלי: לכן, השאלה אם אתם מעוניינים שזה יחול או לא מעוניינים שזה יחול.
מאיר אביקר: אפשר להבהיר, כמשתמש?
מאיר אביקר: אנחנו החברה למתנ"סים.
מאיר אביקר: יש לנו חוזר מנכ"ל מסודר שאנחנו חיים לפיו ועל פיו סיימנו את הקייטנות עכשיו.
מאיר אביקר: הולכים לסיים.
יהודית גידלי: מנכ"ל החברה למתנ"סים או מנכ"ל משרד החינוך?
מאיר אביקר: מטעם החברה למתנ"סים.
יוסי לוי: לא, חוזר מנכ"ל משרד החינוך.
מאיר אביקר: לא, חוזר מנכ"ל משרד החינוך, סליחה, לא שמעתי את השאלה.
יהודית גידלי: זאת היתה השאלה.
מאיר אביקר: לא, חוזר מנכ"ל משרד החינוך לקייטנות 2009, הוא החוזר, מה שנקרא אצלנו החוזר החדש, או החוזר המחייב והוא מפורט לעילא ולעילא, שם מדובר בסעיף הרפואה, גם קריטריונים ומפתחות.
מאיר אביקר: למשל, קייטנה – פחות מ-100 ילדים – לא צריך להוציא בה מגיש עזרה ראשונה ויש מפתחות לעניין הזה, מ-100 ילדים ומעלה וכו', עד לרמה של ---
מירב ישראלי: אבל מה שאתה אומר נכון לגבי כל הוראות התקנות.
מירב ישראלי: אם יש הוראות בחוזר מנכ"ל, למה אנחנו צריכים את התקנות האלה?
מירב ישראלי: לא רק לגבי רפואה.
מאיר אביקר: זה בדיוק הסיפא של ההערה שלי, כי התקנות הללו, כמו שנאמר פה, הן תקנות תברואה והן צריכות להיות משלימות לחוזר מנכ"ל, ואני לא חושב שזה המקום לחדש או לשכתב מחדש את חוזר מנכ"ל.
מירב ישראלי: מה שאני אומרת, התקנות היום, תקנות התברואה היום מתייחסות לנושא, אוקי?
מירב ישראלי: ברגע שאתה שולל את תחולתן, לכאורה יש שלילה של התייחסות לנושא, זה מה שאני א ומרת.
מאיר אביקר: אני לא שולל, אני מחזק את מה שאמור בחוזר מנכ"ל משרד החינוך, שהוא בעצם מושתת על תקנות התברואה.
מאיר אביקר: בסעיפים שקשורים ל ---
מירב ישראלי: אבל אתה שולל את תחולתן של התקנות האלה עכשיו.
מאיר אביקר: אני לא שולל שום תחולה, הם צריכים ---
מירב ישראלי: אני אומר שאין, התקנות 29, 31, 34 – לא חלות.
מאיר אביקר: הם צריכים להוריד מהרשימה פה את הדברים שיש להם הקבלה בחוזר מנכ"ל והם לא רלבנטיים לכאן.
מירב ישראלי: אין לי בעיה שתכתבו שכל הנושא יהיה בהתאם, יוחזק בהתאם להוראות המנהל הכללי של משרד החינוך.
מאיר אביקר: בדיוק.
מירב ישראלי: אין לי בעיה, תכתבו.
מירב ישראלי: תנסחו משהו.
לירן שפיגל: אז אפשר להגיד שציוד עזרה ראשונה וציוד רפואי, במתן עזרה ראשונה או טיפול רפואי, יהיה לפי הנחיות המנהל הכללי.
אלכס מילר: רגע, מישהו שהוא לא מוסמך לתת עזרה ראשונה הוא יכול לתת עזרה ראשונה?
אלכס מילר: צריך להגדיר את זה.
אלכס מילר: לפחות שיהיה בן אדם בעל הכשרה מתאימה.
לירן שפיגל: בהנחיות חוזר המנהל הכללי יש הנחיות מי ראשי לתת סיוע רפואי, מי הוא אותו חובש, למשל ---
אלכס מילר: תראה, אם אתה בא ומצביע לי על תעודת קורס שבן אדם עבר ומחזיק בו, זה בסדר.
אלכס מילר: אבל מתי בפעם האחרונה הוא התנסה בפועל?
אלכס מילר: אם זה מופיע שם – אין לי שום בעיה.
אלכס מילר: אם זה לא מופיע ---
גרנר: יש חובת רענון.
מאיר אביקר: זה מופיע מפורט.
גרנר: זה לא שהוא קיבל את התעודה והוא שכח.
גרנר: כל הזמן צריך לעשות ---
מאיר אביקר: השאלות האלה מפורטות.
אלכס מילר: ובאחריות מי בעצם שאותו אדם שמבחינת מנהל הקייטנה הולך להיות בעצם בעל הסמכות לעזרה ראשונה, מי לוקח אחריות לבדוק שהוא אכן עבר רענון?
אלכס מילר: צריך להציג למנהל לפני שהוא לוקח אדם לעבודה, איזה שהוא מסמך חתום.
אלכס מילר: זה הכל כתוב?
מאיר אביקר: כתוב בפירוש.
מאיר אביקר: כתוב גם שהתעודה חייבת להיות בתוקף, כולל התוקף של הרענון.
מאיר אביקר: הכל מפורט לפרטי פרטים בחוזר מנכ"ל.
מאיר אביקר: ודרך אגב, זאת כמעט גם העתקה, כמעט אותו דבר לגבי טיולים.
מאיר אביקר: כלומר, אין פה שום דבר שמשתנה ואותו דבר לגבי מהלך השנה.
מירב ישראלי: שתי שאלות.
מירב ישראלי: אז את זה אנחנו מוסיפים, לירן?
לירן שפיגל: מה?
מירב ישראלי: מוסיפים הוראה של נושא של הטיפול וזה שזה יהיה בהתאם להוראות המנהל הכללי.
לירן שפיגל: לפי הוראות המנהל הכללי של משרד החינוך, כן.
מירב ישראלי: ורק שתי שאלות נוספות, הנושא של החזקת רשימת טלפונים והנושא של ספירת הילדים, זה שני דברים שנפלו.
לירן שפיגל: זה נושא שקיים ---
מירב ישראלי: בתקנות הקייטנות?
לירן שפיגל: קיים בתקנות הקייטנות.
מירב ישראלי: אז בסדר.
מירב ישראלי: מפקד, לראות שכל הילדים נמצאים.
מירב ישראלי: זהו.
אלכס מילר: טוב, רבותי, יש הערות לתקנות?
אלכס מילר: כל מה שתיקנו, כל מה שאוספנו, כל מה ששינינו.
זאב פיש: יש לי הודעה.
זאב פיש: זאב פיש ממשרד הבריאות.
זאב פיש: אני רוצה להודות ללירן, היועץ המשפטי ממשרד החינוך ולחברים ממשרד החינוך שעזרו לי, כאיש משרד הבריאות, לעשות תקנות שעיקרן תברואה.
אלכס מילר: ואחרי התודות, אפשר להצביע?
אלכס מילר: טוב, רבותי, אני מעלה את התקנות, עם כל התיקונים שנעשו בוועדת החינוך להצבעה.
אלכס מילר: הצבעה בעד – פה אחד התקנות אושרו
אלכס מילר: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה, היום ה- 4 ביולי 2011, ב' בתמוז תשע"א.
אלכס מילר: הנושא שעל סדר היום, הרפורמה במבחן הפסיכומטרי ואנו מברכים את שר החינוך גדעון סער שהגיע לוועדת החינוך, התרבות והספורט יחד עם ראשי האוניברסיטאות והמרכז הארצי לבחינות והערכה כדי להציג בפנינו את הרפורמה המתגבשת במבחן הפסיכומטרי.
אלכס מילר: חשוב לציין, שהכניסה למוסדות להשכלה הגבוהה והנגישות אלו מהדברים החשובים ביותר למדינה שרואה בהשכלה כאחד מהכלים לצמיחה כלכלית.
אלכס מילר: אין ספק שאנחנו מחויבים לפעול כדי להנגיש ולהרחיב את ההשלכה הגבוהה.
אלכס מילר: המבחן הפסיכומטרי מהווה היום את מנגנון הכניסה למוסדות המתוקצבים והלא מתוקצבים, וכמובן שאפשר להתווכח על השיטה הישנה.
אלכס מילר: נשמע כאן על השינויים המתוכננים והאם השיטה החדשה תנגיש יותר את ההשכלה הגבוהה לצעירים, היא בוודאי תתרום לנו ולכל המדינה ועל כך אנחנו מברכים.
אלכס מילר: אין ספק שגם שהליך הפעלת הרפורמה במבחן הפסיכומטרי צריך להיות שיטתי כדי שלא נמצא את עצמנו שהשיטה מובילה לכאוס בכל מערכת החינוך מול התלמידים הנבחנים.
אלכס מילר: אתם תציגו לנו את הליך ההפעלה של השיטה החדשה.
אלכס מילר: חשוב שהתלמידים יהיו מוכנים בזמן לשינויים וכמובן מוכנים בכל ההיבטים הכרוכים בכך.
אלכס מילר: ההחלטה כמובן מבורכת וחשובה.
אלכס מילר: ברשותך אדוני השר בבקשה תפתח ואחר כך נראה את המצגת שמתארת את הרפורמה ולאחריה נשמע את הנוכחים המכובדים שהגיעו.
אלכס מילר: בבקשה כבוד השר.
גדעון סער: אפתח בקצרה וירחיבו אנשי המכרז הארצי לבחינות והערכה ונציג ור"ה (ועד ראשי האוניברסיטאות).
גדעון סער: לא מדובר בשינוי שיטת הקבלה למוסדות להשכלה גבוהה, אלא מדובר בשני שינויים עיקריים שמתבצעים בבחינה.
גדעון סער: המהלך הוצג בפניי לפני כחצי שנה וזכה לאישורי, לגיבוי, עבר את התהליכים המקובלים מול גורמי ור"ה ומול גורמי ות"ב - (ועדה תיאום בין משרדית) וכדומה.
גדעון סער: מהם שני שינויים שאנחנו מדברים עליהם?
גדעון סער: הראשון הוא שינוי או עידוד המוסדות להשתמש בשקלול שונה של הציונים, כדי שלא יחשב רק ציון אחד של הבחינה הפסיכומטרית, אלא שני ציונים נוספים שנקרא להם הומאניים וריאליים.
גדעון סער: חייבים לומר, שגם המרכיבים השונים של הבחינה, המרכיב הכמותי והמרכיב המילולי יכלו לשמש את המוסדות לחישוב בנפרד וגם לקביעת מדיניות בהתאם.
גדעון סער: אני אומר שהשינוי הזה יעודד ולא בעצמו כדי להבטיח את הדבר הזה וגם התלמידים שנבחנו בעבר יוכלו לקבל את הציונים שלהם לפי השקלול הזה.
גדעון סער: הנושא הזה יכנס לתוקף כבר מהבחינה הפסיכומטרית הראשונה, אוקטובר 2011.
גדעון סער: השינוי היותר מהותי, לדעתי, הוא השינוי השני שיכנס לתוקף בבחינה שלאחריה, בחודש אוקטובר 2012, והוא הוספת המרכיב של מבחן הבעה בכתב או הוספת מטלת כתיבה שתארך כ- 30 דקות.
גדעון סער: כאשר במקביל הפרקים האחרים במבחן יקוצרו.
גדעון סער: המהלכים שננקטים כאן הם מהלכים שמגדילים את נושא 'הבנת הנקרא' ויכולת הביטוי על חשבון שינון של מושגים.
גדעון סער: קודם כל אני חושב שזה נכון, אני חושב שחיים אקדמיים הם חיים שמצריכים רמה של יכולת הבעה בכתב ובמובן הזה ככל שבחינה הפסיכומטרית אמורה לנבא הצלחה בחיים אקדמיים הדבר הזה בהחלט טבעי והגיוני.
גדעון סער: לדעתי יש לזה גם משמעויות נוספות מבחינת מיומנויות שאנחנו כחברה רוצים לעודד ולטפח וזה בוודאי שליטה בשפה כדרך ביטוי בכתב.
גדעון סער: הדבר הזה גם יחדד במערכת החינוך עצמה את הצורך לחזק את המיומנויות של הביטוי בכתב.
גדעון סער: אנחנו כבר עושים אדוני היושב ראש.
גדעון סער: יש עוד מספר שינויים יותר מינוריים, הם יוצגו כאן.
גדעון סער: בהמשך אם יהיה צורך אני אתייחס לסוגיות יותר רחבות שנוגעות לבחינה הפסיכומטרית עצמה.
גדעון סער: בשלב הזה זה מספיק ואני מציע שאנשי המרכז הארצי לבחינות והערכה, יושב ראש וועד המנהל והמנכ"ל יציגו את התכנית.
ישראל גלעד: אני אציג את הרפורמה בקצרה.
ישראל גלעד: במסגרת הפיתוח הרב שנתית של המרכז הארצי לבחינות והערכה הוחלט על להכנסת שינויים במתכונת המבחינה הפסיכומטרית.
ישראל גלעד: השר הציג את תמצית השינויים, גם אני אציג אותם בתמצות ואחר כך ביתר הרחבה על ידי הנהלת המרכז.
ישראל גלעד: השינוי הראשון הוא ביטול החלק של שאלות הבקיאות במילים וביטויים.
ישראל גלעד: במקום החלק הזה שכאמור יבוטל יבוא חיבור - מטלת כתיבה במסגרת החלק המילולי.
ישראל גלעד: משקל החיבור בהערכה הכוללת ינוע בין 5% ל- 15%.
ישראל גלעד: היישום מתוכן החל מאוקטובר 2012.
ישראל גלעד: מהי מטרת השינוי?
ישראל גלעד: – המטרה לתרום לשיפור יכולות הכתיבה של תלמידים בישראל.
ישראל גלעד: מחקרים בארצות הברית מראים שתוספת חיבור לבחינה הפסיכומטרית הגדילה את ההשקעה של מורים ותלמידים בבתי הספר התיכוניים בטיפוח יכולות כתיבה.
ישראל גלעד: המחקרים מראים שעקב כך חל שיפור אמיתי ביכולת הכתיבה של תלמידים.
ישראל גלעד: אנחנו מקווים ומאמינים שכך גם יקרה בישראל.
ישראל גלעד: המחקרים האלה מראים שההבדלים בין קבוצות אוכלוסייה שונות, חזקות וחלשות, לא התרחבו עקב תוספת החיבור.
ישראל גלעד: הערכת החיבור תעשה על ידי צוות בודקים מיומן על פי קריטריונים שהם חוצי שפות כמו רלוונטיות, חשיבה ביקורתית וארגון הכתוב.
אלכס מילר: בנוגע לחיבור, כל העניין של ליקויי למידה - - -
ישראל גלעד: כמובן תהיינה התאמות, הדברים האלה ברורים מאליהם.
אלכס מילר: מתי יכנס החיבור?
ישראל גלעד: באוקטובר 2012.
אלכס מילר: והחלק הריאלי ?
ישראל גלעד: אוקטובר 2011.
אלכס מילר: האם מערכת הלימוד לקראת השינויים האלה שונתה או שזו אותה הערכות ורק הציון יהיה שונה.
אלכס מילר: כלומר האם יש צורך בהתאמת בלימוד לבחינה או שזה אותו דבר רק ששיקול הציון שונה?
ישראל גלעד: לגבי חישוב הציונים בבחינה עצמה, החלק הזה ברפורמה הוא שהבחינה עצמה לא תהייה שונה.
ישראל גלעד: המשקלות יהיו שונים.
אלכס מילר: אני שואל האם יש צורך להתאמת ההכנה למבחן?
ישראל גלעד: ככל שמדובר בתוספת החיבור, ההנחה היא - - -
אלכס מילר: החיבור בסדר, זה בעוד שנה.
אלכס מילר: אני מתייחס לשינוי שיהיה באוקטובר הקרוב, האם כאן יש צורך בהכנה שונה?
ישראל גלעד: אין צורך בהכנה מאחר והבחינה לא משתנה, הציון במרכיבים השונים נשאר כפי שהוא.
ישראל גלעד: הדבר היחיד שמשתנה הוא השקלול ואני אתייחס לזה מיד.
אלכס מילר: אם סטודנט עכשיו רוצה להתקבל למסלול ריאלי למשל להנדסה והוא צריך להתמקד בתחום הריאלי, השאלה היא אם ההכנה שלו צריכה להיות שונה כדי להצליח בתחום זה יותר מאשר בתחום אחר?
ישראל גלעד: מבחינה זו לא.
ישראל גלעד: היות ושאלת המשקל של החלק הכמותי או המילולי בציון הקבלה נקבע ממילא על ידי המוסדות.
ישראל גלעד: לכן מבחינה זאת לא יחול שום שינוי.
ישראל גלעד: כפי שציינתי הערכת החיבור תיעשה על ידי צוות בודקים מיומן על פי קריטריונים שהם חוצי שפות - לא תלויי שפה, כמו: רלוונטיות, חשיבה ביקורתית וארגון הכתוב.
ישראל גלעד: ניתן יהיה לכתוב את החיבור ביותר מעשר שפות, כמובן שזה בהתאם לשפת הבחינה.
אלכס מילר: מהן השפות?
ישראל גלעד: עברית, אנגלית, צרפתית, ספרדית, רוסית, ערבית והשפות המופיעות בנוסח המשולב שלנו.
אלכס מילר: אמהרית גם בפנים?
ישראל גלעד: אמהרית גם.
ישראל גלעד: ככל שידוע לנו זה חסר תקדים.
ישראל גלעד: בארצות הברית למשל הבחינה נערכת רק בשפה האנגלית בעוד שכאן מציעים את הבחינה בשש שפות ובשפות נוספות.
ישראל גלעד: כפי שציינתי בעקבות הוספת החיבור יבוטל החלק של השאלות בבקיאות של מילים וביטויים ולא יהיה עוד צורך בשינון מילים שהרלוונטיות שלהן ללימודים האקדמיים קטנה.
ישראל גלעד: ניתן להעריך שהדבר יקל על נבחנים בעברית שעברית אינה שפת אמם, כלומר הוצאת החלק של המילים והביטויים.
ישראל גלעד: השינוי השני עליו דובר, יחושבו שני ציונים משוקללים נוספים.
ישראל גלעד: כיודע לציון המשוקלל הניתן היום יש שלושה מרכיבים: החלק הכמותי המתמטי, החלק המילולי וחלק האנגלית.
ישראל גלעד: השקלול היום נותן משקל שווה לחלק הכמותי ולחלק המילולי.
ישראל גלעד: לאחר השינוי, כאמור החל מאוקטובר הקרוב, יחושבו גם ציון כמותי המגדיל את משקלו של החלק הכמותי, גם ציון מילולי שמגדיל את משקלו של החלק המילולי.
ישראל גלעד: מטרת השינוי הזה, ליצור התאמה טובה יותר בין ציון הבחינה המשוקלל המשמש לקבלה לבין תחומי הלימוד המבוקשים.
ישראל גלעד: מחקרים מראים לדוגמה כי במדעי הטבע נכון יותר להגדיל את משקלו של החלק הכמותי ובמדעי הרוח ומשפטים נכון יותר להגדיל את משקלו של החלק המילולי.
אלכס מילר: סליחה, מעירים לי כאן, אנחנו יודעים שתוקף תוצאות המבחן הפסיכומטרי הוא ארבע-חמש שנים.
ישראל גלעד: התוקף הוא לפחות שבע שנים.
אלכס מילר: מה קורה, כשסטודנטים שנבחנו לפי השיטה הישנה כשהשיטה החדשה נכנסת לתוקף, האם יש התחשבות בהם?
ישראל גלעד: בוודאי.
ישראל גלעד: לא זו בלבד הנתונים לפי השקלול החדש יעברו עשרים שנה אחורה.
ישראל גלעד: כלומר כל תלמיד שנבחן אחרי - - -
אלכס מילר: כן, אבל החלק של החיבור לא נמצא שם?
ישראל גלעד: אני מדבר על חישוב המשקלות.
ישראל גלעד: מבחינת חישוב המשקלות זה ייעשה עשרים שנה אחורה.
ישראל גלעד: כלומר, אם מוסד יחליט שהוא רוצה את החלק הכמותי ב- 60% לדוגמה לצורך מדעי הטבע, הרי שהתלמיד יוכל לקבל את זה גם אם הוא נבחן עד לפני עשרים שנה.
רונית תירוש: בעצם אתם משחזרים את הציון הקודם ומתאימים את המשקלות.
ישראל גלעד: בהחלט, ההחלטה אילו משקלות יינתנו למרכיבי הבחינה השונים לצורך קבלה לחוג מסוים היא ההחלטה של המוסדות.
ישראל גלעד: הציונים הפסיכומטרי של כל נבחן יהיה מותאמים לתחום הלימוד אותו הוא מבקש.
ישראל גלעד: לגבי ההליך של קבלת הרפורמה, השר הזכיר אותו, השינויים המוצעים נדנו ואושרו בכל גופי המרכז הארצי לבחינות והערכה, ביחידות המיון האוניברסיטאיות, בוועדת הקבלה הבין אוניברסיטאית, בור"ה.
ישראל גלעד: התכנית הוצגה, כפי שנאמר, ונדונה בפני שר החינוך ובכירים ממשרדו, אנשי מל"ג , יושב ראש וועדת החינוך של הכנסת.
ישראל גלעד: פתחתי בתכנית הרב שנתית של המרכז, יעד נוסף בתכנית הוא מחשוב הבחינה הפסיכומטרית בתווך של שלוש שנים.
ישראל גלעד: המשמעות של השינוי – עריכת הבחינה לאורך כל השנה ב- 500 עמדות מחשב שנפרוס בקמפוסים אקדמיים ברחבי הארץ.
ישראל גלעד: המהלך של מחשוב הבחינה האקדמית כבר החל.
ישראל גלעד: אנחנו פועלים כל העת לשיפור השירות לנבחנים והמוסדות.
ישראל גלעד: תודה רבה.
ישראל גלעד: יואב אתה רוצה להציג בצורה מפורטת?
יואב כהן: אני אוכל להוסיף כמה פרטים אם כי אני חושב שרוב הדברים החשובים כבר נאמרו.
יואב כהן: הדבר קיבל ביטוי בשבועות האחרונים.
יואב כהן: אנחנו עושים ניסויים למתכונת החדשה, כמובן שאנחנו שכל דבר בודקים מהיסוד, ניסויים לגבי המתכונת החדשה של הבחינה הפסיכומטרית, יכולת הכתיבה של סטודנטים, כיצד בודקים את החיבורים, את זה אנחנו מבצעים כבר מספר חודשים ונמשיך לבצע אותם עד שתיכנס המתכונת החדשה לתוקף.
יואב כהן: היום את התכנית הזאת אנחנו מציגים, אני מניח שהיא תהיה במשך כמה זמן ללא שיוניים.
יואב כהן: אנחנו כמובן נלמד את מה שקורה בשטח בעקבות הכנסת המתכונת החדשה וכמובן שנהיה ערים לבעיות ונשנה את הדברים במידת הצורך כדרכנו.
יואב כהן: נודיע על כך מספיק זמן מראש לכל הנבחנים.
יואב כהן: הרבה דברים נאמרו לגבי החלק הפתוח, מטרת הכתיבה שנכנסת לבחינה, זה דבר חדש בבחינה הפסיכומטרית מהבחינה שזו לא הבדיקה הסטנדרטית-אובייקטיבית על ידי מחשב, אלא נכנס כאן אלמנט של שיפוט אנושי.
יואב כהן: אנחנו מכירים את כל הספרות בנושא, אנחנו נכשיר את האנשים שיעסקו בהערכה בצורה יסודית.
יואב כהן: יש לנו מערכת שלמה לבקרת איכות של הדברים ואנחנו נפעיל את כל הכלים המקצועיים על מנת לתת ציונים הוגנים וסטנדרדיים עד מה שאפשר.
יואב כהן: פרטים לגבי המתכונת עצמה - כאמור מטרת השינויים זה לחזק את הזיקה בין המטלות בבחינה לציונים שאנחנו מדווחים, לבין הכישורים הנדרשים בלימודים אקדמיים.
יואב כהן: השינויים פורטו כאן כולל לוח הזמנים שפורט כאן, מעוד עד ארבעה חודשים נדווח שלושה ציונים וכאמור נעשה את זה אחורה על 1.5 מיליון אנשים שנבחנו בעשרים שנה האחרונות וכל אחד יוכל לראות את הציונים שלו באתר של המרכז הארצי לבחינות והערכה.
יואב כהן: כאמור החל מאוקטובר 2012, אגב מועד אוקטובר 2012 חל בספטמבר, יחולו שינויים במתכונת הבחינה שפורטו.
יואב כהן: ראשית, תתווסף מטלת הכתיבה שתופיע בתחילת הבחינה.
יואב כהן: למטלת הכתיבה יוקצו כ- 30 דקות.
יואב כהן: הדבר אומר שאם היינו רוצים לשמור על מתכונת הבחינה כמו שהיא היום הבחינה היתה מתארכת ב- 30 דקות.
יואב כהן: חשבנו שהמטרה שלנו היא לשמור על מסגרת הזמן שהוקצבה מראש ולכן נקצר את החלקים האחרים של הבחינה בשיעור של 20%.
יואב כהן: במקום 25 דקות שמוקדשות לכל פרק, לכל אחד משמונה פרקי הבחינה, יקדשו לכל פרק 20 דקות.
יואב כהן: כמובן שכשאשר מקצרים את הזמן מורידים את מספר השאלות שמופיעות בכל פרק.
יואב כהן: בנוסף לזה, כפי שנאמר, ישנם כמה סוגי פרטים, אלה שעוסקים במבחנים מכירים אותם היטב, אנחנו מוציאים את סוגי הפריטים שקשורים יותר בשינון ובדברים שלא קשורים ישירות בעבודה אקדמית שזה מילים וביטויים, שינון אוצר מילים והחלפת אותיות, מי שמתמצא בבחינה יודע למה הכוונה.
יואב כהן: גם מפרק חשיבה כמותית חשבנו שנכון יהיה להוציא את הפריטים שיש להם פורמט מיוחד ייחודי לבחינה ואחר כך בעצם לא משתמשים בו יותר, אלו הפרטים של השוואה כמותית.
יואב כהן: כאמור, אנחנו מחשבים שני ציונים חדשים, שני הציונים החדשים בנוסף לציון הכללי שקיים היום וימשיך להיות מדווח להבא, יענו על אותו סולם ציונים, בעיקרון בין 200 -800, כמעט ואין נבחנים שמקבלים ,200 באופן מעשי הציונים נעים בין 300 ל- 800.
יואב כהן: ממוצע שלושת הציונים מעבר לכל הנבחנים יהיה אותו ממוצע, כמובן שלאנשים שונים יהיו ציונים שונים וכל אחד יוכל להדגיש את הצד שהוא טוב בו יותר.
יואב כהן: אנחנו חושבים ששני הציונים הנוספים ישקפו בצורה טובה יותר את היכולות והמיומנויות הרלוונטיות לחוג בו הנבחן מעוניין ללמוד.
יואב כהן: אכן עשינו כמה ניסויים וכמה בדיקות בעניין הזה ומצאנו שיש יתרון קל להדגשת החלק הכמותי לקבלה לחוגים הנדסיים ויתרון - - -
גדעון סער: סליחה, אדוני המנכ"ל, מצגת היא הצגת עיקרי הדברים, היא בעצם לא כל מה שאתה אומר בעל פה וגם בכתב.
יואב כהן: אני מודה על ההערה.
גדעון סער: הצגת המיומנות, מאוד חשובה בחילוץ העיקר והצגת העיקרים, על מצגת אחת - שקף אחד, לא אמורים להיות יותר מארבע שורות.
יואב כהן: אני מודה לך מאוד על ההערה.
יואב כהן: חשבנו שנכון יהיה לשלוח לוועדת החינוך של הכנסת, זה מה שעשינו, את הטקסט כפי שאנחנו עומדים לפרסם אותו ולכן זה מופיע ככה.
יואב כהן: אתה בהחלט צודק בהערה הזאת, בהמשך אני חושב שאנחנו נציג את הדברים בצורה אחרת.
יואב כהן: כאמור, אני חושב שכל מוסד קובע בעצמו כיצד לקבל את המועמדים לחוגי הלימוד שהוא מציע, לכן אנחנו לא קובעים את הציונים שבהם ישתמשו האוניברסיטאות והמכללות, כל אוניברסיטה וכל מכללה עושה זאת בעצמה.
יואב כהן: יש כאן דוגמה למטלת כתיבה, שתי הדוגמאות שהכנו עד עכשיו תופענה באתר שלנו.
יואב כהן: זו אחת הדוגמאות הרלוונטיות יותר ליושבים כאן, זה מה שנקרא הנושא לכתיבה ועל זה הנבחנים מתבקשים לכתוב בין 150 ל- 300 מילה, בין 20 עד 30 שורות.
אלכס מילר: מה אתם הולכים לבדוק?
אלכס מילר: האם סטודנט חייב להבין בנושאים הנשאלים בבחינה או שאתם בודקים את הידע?
יואב כהן: כאן אנחנו לא בודקים את היכולת של מישהו להתמודד עם מערכת החוקה, חקיקת חוקים, מערכת משפטית וכן הלאה.
יואב כהן: אנחנו לא בודקים את התוכן.
אלכס מילר: אני מתכוון לדעתו של הסטודנט כבוגר בהתייחסות לנושאים כאלה ואחרים ואיך הוא מבטא את החשיבה שלו בחיבור מבחינת הנושאים ועד כמה השליטה שלו בשפה נבחנים בחיבור.
אלכס מילר: האם אתם בודקים עד כמה הוא מתייחס ברצינות וכמה הוא מבטא את המחשבה שלנו בחיבור, האם זה חלק מהעניין או עד כמה כושר הביטוי וידע בשפה - - -
יואב כהן: יש כאן אלמנט של ידע שפה, אבל הדבר החשוב ביותר זה היכולת לארגון, התבטאות בצורה בהירה והעברת הדברים שהוא רוצה לומר לקורא.
אלכס מילר: כלומר אתם לא מתייחסים לתוכן.
יואב כהן: לא נתייחס לתוכן.
אלכס מילר: אתה מבין מה יכול להיות, הוא יכול לכתוב שזו לא השאלה ואז לכתוב - - -
יואב כהן: כמובן, שמי שלא מתייחס לנושא שהוא נשאל עליו לא יקבל ציון.
יואב כהן: יש גם קריטריון של רלוונטיות, זה חלק מהעניין.
אלכס מילר: אני שאלתי את זה כקוריוז, אבל בסופו של דבר השאלה שנשאלת כאן, שאלה רצינית, עד כמה אלמנט התוכן יהיה השחקן בעניין ומה אתם מצפים מהנבחנים.
אלכס מילר: עד כמה ניתן להתכונן.
אלכס מילר: יש אנשים שבאמת לא חשופים לנושאים מסוימים שיתכן ויהיו נושאי החיבור.
אלכס מילר: יש ציבור בישראל שלא חשוף לחלק מהנושאים והתחומים.
רונית תירוש: אני מציעה לך יואב לא להיבהל מהשאלה וכן לומר שכן תתייחסו למהות.
רונית תירוש: לא המצאת את הגלגל בכתיבת חיבור.
רונית תירוש: בבתי הספר התיכוניים לומדים חיבור והבעה ונדרשים בבחינת הבגרות להבעה ובהחלט נדרשים לאיזה רציונל שמשקף איזו מהות בהקשר לנושא שניתן ואי אפשר לענות לכל נושא שהוא.
רונית תירוש: לכן אני מציעה לא להיבהל.
אלכס מילר: תודה גברתי לפרשנות.
אלכס מילר: אני חושב שהשאלה מובנת.
אלכס מילר: רבותיי, אני כרגע מסתכל על הסטודנט הפשוט שצריך להתכונן למבחן הפסיכומטרי, צריך לכתוב חיבור, יש לנו כמה סקטורים, יש לנו אנשים שלא חשופים לנושאים שלדעתנו הם נושאים יומיומיים שנחשפים בתקשורת.
אלכס מילר: עד כמה שאלת הנושא ועד כמה אתם תתנו אפשרות להתכונן לנושאים נדרשים שיתכן - - -
מוחמד ברכה: מה בעניין מעמד שפת האם בכל העניין?
אלכס מילר: אתה כותב בשפה שלך.
יואב כהן: הנבחן כותב בשפת האם שלו.
יואב כהן: אני רוצה לצטט לך מתוך הקריטריונים שלפיהם אנחנו נבדוק את החיבור זה מידת הרלוונטיות של התוכן בנושא המטלה, לכן אי אפשר להתחמק מהנושא, המידה שבה הטענות מבוססות ולא עד כמה אתה מסכים איתן או לא, באיזה מידה הכותב מבטא חשיבה ביקורתית ובאיזה צורה הוא מארגן את הכתוב כך שהוא יעבור לקרוא בצורה קומוניקטיבית.
אלכס מילר: בסדר גמור, אני רק מבקש שתעשו בדיקה אצלכם במערכת ותתנו דגש לנושאים שונים בהתאמה לסקטורים השונים שיתכן שיש להם קושי להיחשף לנושאים שהם נושאי החיבור, רצוי שלגופים שאחראים לנושאים תהיינה הנחיות לגבי הנושאים, זה לא חייב להיות ממוקד.
יואב כהן: בהחלט, רשמתי את ההערה ואני חייב לציין שאנחנו בודקים על איזו קבוצה כל נושא לפני שאנחנו מעבירים וזאת כדי לבחון אם קיימות בעיות מהסוג שציינת.
יואב כהן: לגבי מהלך קבלת ההחלטות, כפי שצוין כאן, היו דיונים פנימיים, זה עבר בכל המוסדות של המרכז הארצי ולבסוף מגיע לכאן.
יואב כהן: כמו שאמרתי, משך הזמן שיוקצב לחיבור הוא כ- 30 דקות.
יואב כהן: ההערכה, זה החשוב, תתבצע על ידי שני קוראים, תתבצע באינטרנט.
יואב כהן: היום אנחנו סורקים את כל החיבורים, מעבירים את החיבור ללא שם הכותב לבודקים, כך שהם רואים רק את הכתוב.
יואב כהן: ההערכה תהייה על שני ממדים: תוכן וארגון זה ממד אחד, ולשון ממד שני.
יואב כהן: בכל ממד תהייה אפשרות לקבל ציון מ- 1 עד 6.
יואב כהן: בסך הכול שני ממדים ושני קוראים זה ציונים מ- 4 עד 24 ולבסוף זה ישתקלל יחד עם הציון של החלק מילולי הסגור ויכנס לציון המילולי של הבחינה.
אלכס מילר: התחלתם לגייס את האנשים שיעריכו.
אלכס מילר: מהו התקציב, אתם יכולים להעריך את העלות ועד כמה תהיה תוספת את העלות?
יואב כהן: אנחנו כבר עובדים על זה כשנה.
יואב כהן: יש צוות גדול בהנהגתה של דוקטור נעמי גפני שבודק את כל האספקטים של המהלך הזה.
יואב כהן: עד היום, השקענו סכומים ניכרים בבדיקות האלה - - -
אלכס מילר: זה שכר האנשים?
יואב כהן: כן, שכר אנשים.
אלכס מילר: כלומר יש קבוצת אנשים, שהולכים לבדוק חיבור בתקציב הזה, אתם ערוכים לתקציב הזה והוא לא הולך להשפיע על גובה העלות של המבחן הפסיכומטרי.
יואב כהן: יתכן שעלות הבחינה הפסיכומטרית תגדל באחוזים בודדים כתוצאה מהפעלת הקוראים האלה, תוספת ביחס לעלות הבחינה.
אלכס מילר: תחליטו, או שתעלו או שתספגו את הפער?
יואב כהן: אם נצליח לעשות את זה במסגרת התקציב הקיים כמובן שנעשה את זה, אבל מאחר ואין הארצי לבחינות והערכה חוץ מהבחינות, אם תידרש העלאה של מספר אחוזים אנחנו נבקש לעלות.
יואב כהן: אני יכול לעבור, אני חושב שזה פחות מעניין את הפורום הזה, כל הבדיקות הסטטיסטיקות שעשינו על מהימנות הבחינה ועל תוקף הבחינה.
יואב כהן: אולי אומר רק בקיצור, אשתמש במושג טכני של מהימנות, עד כמה הציון של הבחינה משוחרר מטעות.
יואב כהן: המהימנות של הבחינה כולה כאשר מוסיפים את מבחן הכתיבה, אנחנו חושבים, שהיא לא תיפגע למרות שאנחנו מוסיפים חלק שהוא קצת מהימן מהחלקים האחרים.
יואב כהן: אנחנו משערים שהמהימנות כולה לא תיפגע.
יואב כהן: אם תיפגע זה יהיה אולי בנקודה אחת או שתיים, זאת אומרת מנקודה 96 לנקודה 94, זה סדר הגודל של המהימנויות, זאת השפה הטכנית.