GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חנא סוייד: אני לא מחפש את זה.
אלכס מילר: אני הצעתי את מה שהצעתי.
חנא סוייד: מה שאני יכול לתרום, אני בשמחה, אם אני חבר ואם לא.
אלכס מילר: אני הצעתי את מה שהצעתי, אוקי?
אלכס מילר: מבחינתי אמרתי.
אלכס מילר: אין לי שום בעיה ששלושת
אלכס מילר: כם ---
חנא סוייד: אני לא מבקש.
חנא סוייד: זה מה שרציתי להבהיר לך.
אלכס מילר: זה מה שביקשו ממני.
אלכס מילר: אין לי שום בעיה שתגיעו.
אלכס מילר: אני את המתווה שלי נתתי.
אלכס מילר: ברגע שתסטו מהמתווה הזה – זה לא יעבוד.
אלכס מילר: אז זה מה שאני מציע.
אלכס מילר: תחשבו איך אתם רוצים לעשות את זה.
אלכס מילר: מבחינתי – אני תוך שבועיים יקבל מכם דיווח.
אלכס מילר: כן – כן.
אלכס מילר: לא – לא, וזהו.
אלכס מילר: הישיבה הזאת נעולה, תודה רבה.
אלכס מילר: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת החינוך, אנחנו בכנסת מציינים היום יום המילואים ועל כך ועדת החינוך, יחד עם כמה ועדות אחרות בכנסת, מעלה סוגיות שונות, נושאים שונים, ועל כך אנחנו כוועדת חינוך נדבר היום על מצב הסטודנטים המשרתים במילואים במוסדות להשכלה גבוהה ובתי-ספר על תיכוניים, לציון יום המילואים.
אלכס מילר: כידוע לכם, ועדת החינוך לא מעט דנה על הנושאים שקשורים לסטודנטים המשרתים במילואים, יש גם חוק שחוקק על-ידי הוועדה, אני בעצמי הייתי היוזם שלו, בכנסת הקודמת, על ההטבות לסטודנטים המשרתים במילואים.
אלכס מילר: יושב כאן יו"ר התאחדות הסטודנטים שבעצם מכיר את הסוגיה הזאת מ-א' עד ת' וכל שנה אנחנו מתמודדים עם בעיות שונות.
אלכס מילר: היום אני מקווה מאוד שאנחנו נשמע לפחות על חלק מהפתרונות לאותן הבעיות שהעלו הסטודנטים שלומדים במוסדות השונים, על כך שהיחס הוא שונה בכל מוסד ומוסד, לסוגיה שעדיין יש חוק ולפעמים לא מבצעים את מה שכתוב בחוק.
אלכס מילר: מבחינתי, גם שמעתי איזו שהיא הצהרה אתמול, של חבר הכנסת אבי דיכטר אתמול ככה ראינו חדשות ערוץ 2, היה שם איזה שהיא בשורה מעניינת.
אלכס מילר: המועצה להשכלה גבוהה, אני מקווה מאוד שאתם תביאו לנו בשורה על כך שתאשרו את מה ששמענו אתמול, זה בשורה מעניינת על תוספת של שתי נקודות שבעצם יהיו נקודות זכות לסטודנטים המשרתים במילואים.
אלכס מילר: אני תמיד אמרתי שהשירות במילואים לא צריך להיות הבעיה של הסטודנט.
אלכס מילר: הבעיה צריכה להיות אצל הסטודנט שלא משרת במילואים ואני חושב שדווקא המוסדות, יש להם כוח לתת את אותן הטבות לכל מי שבא ותורם למדינה, ועל כך בעצם הוא צריך להרוויח, לדעתי יותר, מול אלו שמוצאים דרך לא להיות חלק מהמערך הזה.
אלכס מילר: בואו נפתח, איציק, אתה תכניס אתנו לפרופורציות, מה קורה היום במוסדות להשכלה גבוהה ומבחינת החוק שבעצם חוקקנו אותו בכנסת הקודמת, איפה אנחנו עומדים היום, איפה זה מתרחב, איפה זה מתכווץ ומה לדעתך, צריך לעשות בשינויים כאלו ואחרים שאתה מציע לכנסת בשביל שבאמת נשפר את המצב של הסטודנטים.
איציק שמולי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, בוקר טוב לכולם.
איציק שמולי: נפתח היכן שאתה סיימת וכיוונת בדבריך, אדוני היושב-ראש.
איציק שמולי: באמת נעשו צעדים רבים בשנים האחרונות כדי להתאים את המערכת האקדמית לצרכים של המשרתים במילואים.
איציק שמולי: לא מעט נעשה בזכות הוועדה הזאת, שאתה חבר בה כבר לא מעט זמן.
איציק שמולי: יש פעמים שבהן אנחנו תמיד מעדיפים להגיע למל"ג ולהתאים את הדברים, את הצרכים של הסטודנטים, במועצה להשכלה הגבוהה, אבל יש גם פעמים שאנחנו, כפי שאתה יודע, נעזרים בכם, בכנסת, בוועדת החינוך, כדי להראות לקברניטי האקדמיה מה המחוקק הישראלי חושב שהדבר נכון לעשות.
איציק שמולי: זה בדיוק מה שקרה לאורך השנים האחרונות גם במקרה של הסטודנטים המשרתים במילואים.
איציק שמולי: אני יכול להגיד לך כסטודנט שמשרת במילואים, שכשהתחלתי את לימודיי לפני כמה שנים, המצב היה קטסטרופאלי, זה אומר שבכל פעם שנקראתי לדגל, אם במבצעים מיוחדים או אם גם בשגרה, ידעתי מראש שאני הולך לשלם מחיר אקדמי מאוד מאוד יקר ומאוד מאוד כבד שלא בטוח שיכולתי לעמוד בו.
איציק שמולי: לא מעט בזכות הצעדים שנעשו עד כה, אני יכול לומר שהיום המצב הוא בהחלט השתפר.
איציק שמולי: יחד עם זאת, יש עדיין צעדים שאנחנו חושבים שחייבים להיעשות משני טעמים, הטעם הראשון, זה פשוט להמשיך ולתמוך באותם הסטודנטים שנקראים לדגל.
איציק שמולי: לא יעלה על הדעת שסטודנט שבא, הולך לשרת את המדינה שלו, בסופו של דבר יינזק מכך והטעם השני הוא פשוט, המדינה צריכה לדעת לעודד ולתמוך גם מבחינה מוראלית באותם הסטודנטים שמשרתים אותה נאמנה.
איציק שמולי: אנחנו בעצם היום נמצאים במצב במערכת האקדמית שאני יכול לומר שעיקר הבעיה שלנו מתנקזת לסטודנטים בתארים המתקדמים.
איציק שמולי: כהנחת מוצא אני אומר שההתייחסות של המערכת האקדמית לסטודנטים המשרתים במילואים לצערי היא עדיין דיפרנציאלית.
איציק שמולי: אתה הזכרת את החוק שחוקק בכנסת הקודמת למיטב זיכרוני, אפשר לומר שעדיין בכל מוסד ומוסד ההתייחסות היא די שונה לסטודנטים שמשרתים במילואים וזה מצב שהוא מדאיג.
איציק שמולי: כי סטודנט שיוצא לשרת ממוסד אחד, לא צריך לקבל איזה שהיא העדפה מבחינת תנאי הבסיס לעומת סטודנטים שיוצאים לשרת במקומות אחרים.
איציק שמולי: בעוד כמה דקות נוכל להציג כאן את הממצאים של הסקר שנעשה ואתם תראו בעצמכם את הפערים בין המוסדות השונים.
איציק שמולי: הסקר נעשה בשיתוף הקמל"ר והתאחדות הסטודנטים והקיף אלפי סטודנטים ואני חושב שהתוצאות הן די חד-משמעיות.
איציק שמולי: הזכרתי קודם את העניין של התואר השני.
איציק שמולי: התואר השני זה שם כיום יש לנו בעיה שהיא, אפשר לומר, בעיה קשה.
איציק שמולי: הסיבה היא מאוד מאוד פשוטה.
איציק שמולי: החוק שמדבר על הזכויות של סטודנטים במילואים, חלק מהמוסדות האקדמיים מפרשים אותו כחוק שניתן רק לסטודנטים בתואר ראשון.
איציק שמולי: הם עושים זאת בגלל שאני מזכיר שבחוק זכויות הסטודנט ישנם סעיפים שמדברים ברחל בתך הקטנה ומכוונים רק לסטודנטים בתואר ראשון.
איציק שמולי: לכן, חלק מהמוסדות האקדמיים הרחיבו את הפרשנות לחוק ולכן יש, לגבי הסעיפים שמדברים על הסטודנטים שיוצאים למילואים ותומכים בהם מבחינה אקדמית, חלק מהמוסדות פשוט אומרים שזה הטבות שהמחוקק בחר לתת רק לסטודנטים לתואר ראשון ולא לסטודנטים לתואר שני וכך יוצא שהסטודנטים האלה פשוט נפגעים.
איציק שמולי: לכן, אחת הבקשות הספציפיות שלנו היום, מהוועדה, אם היום או אם בשבועות או בחודשים הקרובים, זה באמת לתת את ההבהרה הזאת, שזו היתה כוונת המחוקק וזה משהו שמאוד מאוד יוכל לעזור לנו.
אלכס מילר: אנחנו כרגע עושים בדיקה מול החוק, היועצת המשפטית של הוועדה תבדוק.
אלכס מילר: כשאני חוקקתי את החוק, אני לא זוכר שבאמת עשיתי איזה שהיא הפרדה בין תואר ראשון.
אלכס מילר: אני יודע שבחוק זכויות הסטודנט, אכן עשינו הפרדה.
אלכס מילר: כמובן שבחלק מן הנושאים אין מה לעשות, מועד ב' נגיד תואר שני לא קיים, אז מועד ב' חייב רק בתואר ראשון.
אלכס מילר: אבל בנושא של הטבות למילואימניק, אני לא זוכר שעשינו הפרדה על זה.
אלכס מילר: אתם ניסיתם לבדוק את זה גם משפטית, במידה וקיימת איזו שהיא בעיה מול ביצוע החוק?
איציק שמולי: אנחנו ניסינו לבדוק את זה משפטית וזה פשוט נכנס לאיזה שהוא מבוי סתום כי היועצים המשפטיים של הסטודנטים אומרים דבר אחד והיועצים המשפטיים של המוסדות אומרים דבר אחר וכל אחד חושב שהוא יודע לפרש את כוונתכם בצורה טובה יותר.
איציק שמולי: אז הנה, אני שמח לשמוע שאנחנו יכולים לשמוע.
אלכס מילר: תכף היועצת המשפטית שלנו תתייחס.
עינת וילף: אתה יכול לתת דוגמה איפה, נגיד באיזה נושא?
איציק שמולי: למשל, אם סטודנט חזר משירות מילואים ומבקש מועד מיוחד, בגלל שהוא נעדר מהבחינה, אז אם הוא לומד תואר שני בחלק מהמוסדות, כשהוא יבוא לבקש את הבקשה הזאת, יאמרו לו שזה הטבה שהיא ניתנת בחוק רק לסטודנט בתואר ראשון.
עינת וילף: באיזה סעיף אתה תולה את זה?
אלכס מילר: יש סעיף שם, שמגיע מועד נוסף.
סתיו ארז: חלק מהבעיה היא מכיוון שבחוק הסטודנט מ- 2007, בעצם סטודנטים לתואר שני לא זכאים למועד ב', נוצרת בעיה לסטודנטים שחוזרים ממילואים.
אלכס מילר: יש פה איזה שהיא טענה שמעלים נציגי התאחדות הסטודנטים על כך שחוק זכויות הסטודנט, הטבות לסטודנטים במילואים שחוקקנו, חלק מהמוסדות מפרשים אותו כביכול אך ורק כלפי תואר ראשון.
אלכס מילר: אני לא זוכר שאנחנו עשינו שם הפרדה בנושא של מועדים מיוחדים וכל הדברים האלו.
אלכס מילר: אני חושב שכל החוק הזה מתייחס לכלל הלימודים לתואר אקדמי.
אלכס מילר: כזה או אחר.
אלכס מילר: אז אם תוכלי לבדוק לנו את זה, אני אודה לך ואנחנו נמשיך.
עינת וילף: הוא לא היה יכול להיות בבחינה, לא נותנים לו מועד נוסף.
עינת וילף: אבל האם למשל אומרים שהציון של הבחינה לא ייכלל, כלומר, זה לא יחשבו שהוא עשה את זה, זה פשוט, לא ייחשב כך או אחרת?
עינת וילף: כלומר, לפחות נותנים משהו אחר?
סתיו ארז: הרבה פעמים יש גם בעיה שפשוט, אם הסטודנט היה במילואים על יום הבחינה, לדוגמה, אז כן הוא יקבל איזה שהוא מועד מיוחד ברוב המקרים.
סתיו ארז: אבל במצב לדוגמה, שבו הוא חזר יום לפני הבחינה ממילואים והוא לא זכאי למועד ב', לא נותנים לו גם מועד מיוחד, על אף שבעצם הוא כן זכאי למועד, אם הוא עשה לדוגמה 14 ימים לפני הבחינה.
סתיו ארז: זו בעיה שהיא אולי קטנה, אבל היא נובעת בעצם מהעובדה שבעיקר בחוק זכויות הסטודנט מ- 2007, הם לא זכאים למועד ב'.
סתיו ארז: מכאן בעצם נוצרת לנו הבעיה הגדולה עם מועדים מיוחדים של המשרתים במילואים.
איציק שמולי: אני רק אסיים, אדוני, לפני שאולי נוכל לעבור לתוצאות הסדר, ברשותך.
איציק שמולי: בימים האלו מגבשים את התקנות המיוחדות במועצה להשכלה גבוהה שאמורות לתת את ההתאמות הנוספות לסטודנטים המשרתים במילואים ולכן את ההבהרות האלו, שזה נוגע גם לסטודנטים בתואר השני, אנחנו נשמח אם זה ייעשה כמה שיותר מהר, על-מנת באמת להכניס את זה פנימה ולוודא שתיפסק הפגיעה בסטודנטים לתואר שני.
איציק שמולי: אני מבקש לומר משפט נוסף ברשותך, להודות גם לחבר הכנסת דיכטר, שבעזרתו, הוא פועל ללא לאות, וקטונתי מלתת לך ציונים, אדוני, אבל אני יכול באמת כמתבונן מן הצד להודות לך על התמיכה העקבית בסטודנטים ובחיילים המשרתים במילואים והצעד האחרון שעשינו יחד, אני חושב שהוא באמת יוביל קדימה, זה צעד שהוא חסר תקדים במונחים של האקדמיה ואני באמת רוצה להודות לך על זה.
איציק שמולי: כבר אתמול, לפי כמות ההודעות שקיבלתי, אני יודע שעשינו דבר מבורך.
איציק שמולי: אז באמת תודה.
אלכס מילר: אתם עושים לנו מצגת עכשיו?
אלדד חפץ: אני ראש מדור מחקר במפקדת קצין מילואים ראשי.
אלדד חפץ: אני מבקש להציג בדקות הקרובות לוועדה.
עינת וילף: יש לך את המצגת בכתב?
יהודית גידלי: היא מחולקת אצלכם.
אלכס מילר: רבותיי, לפני שאתם מציגים, אני רוצה, מירב, את צריכה לחזור לוועדה אחרת.
אלכס מילר: אז בבקשה, התייחסותך, לגבי מה שהעלו כאן.
מירב ישראלי: ההגדרה של סטודנט בחוק היא הגדרה כללית.
מירב ישראלי: יש הגדרות של מוסד ואז יש הגדרה של סטודנט, שזה תלמיד הלומד במוסד, שאם יש הבחנה לגבי תואר ראשון או תואר שני, היא מופיעה בסעיפים אופרטיביים מסוימים.
מירב ישראלי: למשל, כמו לגבי בחינות ועבודות, כלומר שהמחוקק רצה להבחין בין סטודנט לתואר ראשון ולתואר שני הוא עשה את זה באופן מפורש.
מירב ישראלי: בכל המקומות שהוא לא עשה את זה, אז הזכויות חלות למעשה לגבי סטודנט, לפי הגדרת סטודנט.
מירב ישראלי: בפרק ג'1, שזה פרק שהוסף דרך אגב לפי הצעת חוק ממשלתית, כמיטב זיכרוני, של התאמות לסטודנטים המשרתים בשירות מילואים.
אלכס מילר: גם משולב.
מירב ישראלי: כן, נכון, זה היה בעצם משולב, נכון.
מירב ישראלי: אבל זאת היתה גם הצעה ממשלתית, כלומר, גם הממשלה לא עשתה הבחנה כזאת.
מירב ישראלי: ההתייחסות היא לסטודנט, כשבחקיקה אנחנו פשוט חוזרים אחורה להגדרת סטודנט והגדרת סטודנט היא כוללת.
מירב ישראלי: גם התכלית של הפרק של התאמות למילואים היא תכלית אחרת מהתכליות הרגילות של הסעיפים הרגילים.
מירב ישראלי: התכלית היא לסייע לסטודנטים שהיו בשירות מילואים ולתת להם, אם צריך מועד מיוחד ובדברים האלה, לדעתי, גם אין הבדל מבחינת התכלית, בין סטודנט לתואר ראשון וסטודנט לתואר שני.
מירב ישראלי: אני מבינה גם שהמועצה להשכלה גבוהה עומדת להוציא כללים בעניין.
אלכס מילר: אז מבחינתכם, גם אם היה איזה שהיא אי-הבנה, הפרשנות של המחוקק היא ברורה, שלי כמחוקק, קודם כל, של היועצת המשפטית של הוועדה וכמובן של המועצה להשכלה גבוהה, אין הבדל בין סטודנט הלומד לתואר ראשון, תואר שני או דוקטורט, זה תופש?
אלכס מילר: לא תופש?
מירב ישראלי: לדעתי זה גם.
מירב ישראלי: אני לא יודעת כמה זה אקטואלי.
אלכס מילר: מה שחשוב, קודם כל, שאתם מוגנים משפטית.
אלכס מילר: זאת אומרת, במידה ויש איזה שהיא אפליה במוסד כזה או אחר, עתירה לבית-המשפט, יש לכם חוק, ולדעתי לא תהיה שום בעיה.
אלכס מילר: אני חושב שגם המוסדות צריכים לקבל הבהרה, גם המועצה להשכלה גבוהה בכל העניין הזה, ואני גם חושב שגם אנחנו כוועדה נוציא איזה שהוא מכתב שמבהיר את הסיפור, במידה ותעביר לי רשימה של המוסדות שבעצם עושים את ההפרדה.
אלכס מילר: אז זה מבחינתי, אני חושב שהנושא הזה עבר בצורה טובה ביותר.
אלדד חפץ: בוקר טוב.
אלדד חפץ: מה שאני אבקש להציג בדקות הקרובות לוועדה זה את תוצאות הסקר שערכנו בשיתוף עם התאחדות הסטודנטים בקרב אוכלוסייה גדולה של סטודנטים.
אלדד חפץ: מה שאנחנו עשינו, אנחנו בנינו שאלון שאני מבין שחולק לכם על השולחנות, בצורה אינטרנטית.
אלדד חפץ: באמצעות האגודות העברנו את זה לכלל הסטודנטים באוניברסיטאות, כאשר ביקשנו מהסטודנטים שמבצעים מילואים להשיב רק הם לשאלון.
אלדד חפץ: לאחר שקיבלנו את כלל ההתייחסויות של האנשים, הלכנו לפי תעודות זהות, אנשים התבקשו למלא תעודות זהות, עשינו בקרה על אוכלוסיית המשיבים ואכן וידאנו שאלה שאנחנו מתייחסים אליהם בסקר הנוכחי, אלו אנשים ששייכים לאוכלוסיית המילואים, זאת אומרת לא אנשים שנכנסו לנו תוך כדי.
אלדד חפץ: לאחר שמיפינו את האוכלוסייה, הרצנו את הנתונים האלה בתוכנה סטטיסטית והנתונים יוצגו לכם בדקות הקרובות.
אלדד חפץ: מה מטרת הסקר.
אלדד חפץ: אנחנו הגדרנו לעצמנו שלוש מטרות במהלך ביצוע הסקר.
אלדד חפץ: מטרה אחת היתה לנסות ולקבל איזה שהיא תמונת מצב של העמדות של הסטודנטים במילואים כלפי השירות במילואים.
אלדד חפץ: בוועדה אחרת כרגע, בהמשך היום, בוועדת חוץ וביטחון, יוצג סקר של מנד"א, ואנחנו לקחנו חלק מהשאלות שעוסקות, שמציגים אותם בסקר של מנד"א של עמדות כלפי שירות המילואים ובדקנו אותם בקרב הסטודנטים.
אלדד חפץ: דבר שני שבדקנו, וזה בהתייחס גם למה שדובר קודם על כל נושא ההטבות או איך תופשים הסטודנטים את הטיפול בהם, רצינו לבדוק את הסוגיה הזאת והדבר השלישי, כפועל יוצא מהמטרה השנייה, זה לבוא ולראשונה אולי, אני לא יודע אם זה, אני לא מכיר שזה נעשה בעבר, לבוא ולהגיד לאקדמיות, למוסדות השונים, מי, בעיני הסטודנטים, המוסדות שמטפלים בהם בצורה הטובה ביותר.
אלדד חפץ: על בסיס התשובות של הסטודנטים.
אלדד חפץ: אלה המטרות שהגדרנו לעצמנו.
אלדד חפץ: אז אני אציג את התקציר של הדברים ואז אנחנו נצלול פנימה.
אלדד חפץ: אז ככה, יש איזו שהיא אמירה על פגיעה בלימודים, אני ארחיב אותה בהמשך.
אלדד חפץ: אפשר לראות, אפשר לזהות הבדל בין סטודנטים שלומדים במקצועות ריאליים או מדעים מדויקים לבין סטודנטים של מדעי החברה או מדעי הרוח בתחושת הפגיעה, אלה שבמדעים מדויקים מדווחים על פגיעה יותר קשה, נדבר על זה.
אלדד חפץ: אנחנו מסמנים, ועל זה ירחיב בהמשך, ירחיבו בהמשך ההתאחדות, על האמצעים שאנחנו מציעים איך אנחנו חושבים שנכון להתגבר על אותה פגיעה, על נושא, דרך סיכומי שיעור, דרך נושא של מאגרי השיעור המצולמים ודרך שיעורי עזר, על-ידי סטודנטים מצטיינים.
אלדד חפץ: אנחנו נסביר איך הגענו לסמן את אותם מוסדות מצטיינים כשחילקנו את זה לאוניברסיטאות ומכללות, כאשר בקרב האוניברסיטאות סימנו את הטכניון, בקרב המכללות אנחנו מדברים על המרכז הבין תחומי והשורות התחתונות לגבי תפישת השירות במילואים, קודם כל שהשירות הוא חיוני והאווירה, אמירה מעודדת השתמטות היא אמירה קיצונית.
אלדד חפץ: אני חושב שאני אסביר אותה יותר.
אלדד חפץ: זה פחות אווירה שמעודדת השתמטות, אני חושב שיש פה הבנה של משמעות המושג של שירות סלקטיבי.
אלדד חפץ: אבל אנחנו נרחיב על זה.
אלדד חפץ: אז ככה.
אלדד חפץ: הסקר נערך יותר מ- 25 מוסדות אבל אנחנו מביאים פה את התוצאות שמבוססות, התוצאות מבוססות על בעיקר 25 מוסדות, מאחר ובהם, אלה המוסדות שבהם היתה מסה של משיבים, של 20 משיבים ומעלה.
אלדד חפץ: יש מוסדות שהיו פשוט מספר בודדים, אז פשוט, לא הכנסנו אותם בתוך השקלול, אבל מרבית המוסדות היו 20 משיבים ומעלה.
אלדד חפץ: יש אפילו מוסדות שמדובר על מאות אחדות של סטודנטים שהשיבו.
אלדד חפץ: יש את כל סוגי הסוגים, יש אוניברסיטאות, יש מכללות מתוקצבות, לא מתוקצבות ומכללות לחינוך.
אלדד חפץ: סך-הכל יש לנו כ- 3,000 איש, שהשיבו לשאלון.
אלדד חפץ: הפרופיל של האנשים שהשיבו, אז אנחנו יכולים לראות שכמובן רוב האנשים הם בוגרי תואר ראשון, כמובן שלמעלה מ- 80% הם זכרים והרוב כ- 70% ומשהו, 72%, 73%, אלה חוגרים, כאשר השאר הם קצינים.
אלדד חפץ: לגבי ההטבות.
אלדד חפץ: אנחנו, בנושא ההטבות, מדברים פה על שלוש זוויות להסתכל על הנושא.
אלדד חפץ: אחד, זה המודעות, המודעות להטבות.
אלדד חפץ: שתיים זה הניצול של ההטבות, ושלוש זה משהו שאני אציג עוד בהמשך, זה האפקטיביות של ההטבות.
אלדד חפץ: אנחנו מבחינים בין הדבר.
אלדד חפץ: זאת אומרת, אפשר, אפשר שאני אכיר את זה, ואפשר שאני אכיר את זה ואנצל את זה, ואפשר שאני אכיר את זה, אנצל את זה ואני גם חושב שזה שווה משהו ויש, צריך להבחין בין הדברים.
אלדד חפץ: אז לגבי הטבות, אז אפשר לראות שישנן שתי הטבות בעיקר, שהן ההטבות שאליהן מודעים הסטודנטים והם מכירים אותם וזה תלושי הצילום ומועד בחינה נוסף, כאשר שאר הדברים זה ברמות בינוניות עד רמות נמוכות, למשל יש נושאים שממש הם כמעט ואינם מוכרים.
אלדד חפץ: אני אומר עוד מילה אחת, חשוב להגיד.
אלדד חפץ: בכלל, החלוקה לגבי ההיכרות עם ההטבות, ניצול ההטבות, והאפקטיביות של ההטבות, כמובן שיש גם תלות בין הדברים האלה.
אלדד חפץ: זאת אומרת, אם זה לא אפקטיבי, יכול להיות שזה גם משפיע על היכולת שלי להכיר את זה.
אלדד חפץ: לגבי ניצול ההטבות.
אלדד חפץ: אז כך, שאנחנו יכולים לראות שיש התאמה בין מועד הבחינה ותלושי הצילום לבין גם המודעות אליהם.
אלדד חפץ: שאר הדברים, שוב, ברמות של מתחת ל- 20% ביכולת, באמת בניצול שלהם.
אלדד חפץ: פה אני מחבר את זה באמת לסיפור אולי שאני אציג בהמשך, לגבי האפקטיביות.
אלדד חפץ: אני לא מנצל את זה כי אני לא מבין מה זה נותן לי.
אלדד חפץ: אז לכן, זה פחות.
אלדד חפץ: יש נקודה אחת שאני רואה אותה כאולי דורשת התייחסות, אני יודע שהמוסדות הגדירו את הגורם שמטפל בסטודנטים, יש גורם מטעם המוסד שידאג לנושא של המילואימניקים, הנושא הזה זוכה להערכה יחסית נמוכה, אני מניח שיש פה גם עניין פרסונאלי, יש מוסדות שזוכה ליותר הערכה, יש מוסדות שזוכה להרבה פחות הערכה.
אלדד חפץ: לגבי הפגיעה בלימודים.
אלדד חפץ: אני קודם כל רוצה להסביר את השקף הזה.
אלדד חפץ: יש פה, לא נפגעו ונפגעו.
אלדד חפץ: כאשר הסקאלה של השאלון היתה אחד עד חמש.
אלדד חפץ: ה-לא נפגעו מייצג את אלה שהשיבו ארבע-חמש, זאת אומרת, לא נפגעתי ולא נפגעתי כלל או לא נפגעתי בכלל.
אלדד חפץ: וה-נפגעו, מייצג את אחד עד שלוש.
אלדד חפץ: זאת אומרת, מדובר פה על 70% שברמה כזאת או אחרת, מציינים שהיציאה לשירות מילואים פוגעת בלימודים שלהם.
אלדד חפץ: כאשר מתוך ה- 70%, מחציתם לערך, מדברים על פגיעה קשה.
אלדד חפץ: זאת אומרת אחד עד שתיים.
אלדד חפץ: כשאנחנו מסים להבין את זה יותר לעומק, אנחנו אמרנו – בואו נבדוק האם אפשר לראות אבחנה בהקשר של פגיעה בלימודים בין, בתוך הסטודנטים.
אלדד חפץ: ואז אנחנו רואים שאם אנחנו מנתחים את זה לפי פקולטות, מה שציינתי בתחילת דבריי, אנחנו רואים שההבחנה היא יותר ברורה.
אלדד חפץ: זאת אומרת, אפשר לראות בשקפים שאנחנו פה, ומביאים שתי שאלות.
אלדד חפץ: אל"ף, לגבי הפגיעה בלימודים, כשפה אני מביא את התוצאות של 1, 2, זאת אומרת הפגיעה הקשה, והסטודנטים שמדווחים על כך שהם נאלצו לבטל קורס.
אלדד חפץ: כשאני מסתכל על שני הפרמטרים האלה, אנחנו יכולים לראות שבמדעים המדויקים, מדעי ההנדסה, החבר'ה מדברים על כך שהפגיעה שם היא יותר קשה מאשר פקולטות שבהן יש מדעי החברה, מדעי הרוח, שכנראה שם אפשר לקרוא חומרים וזה כנראה יותר מספק.
אלדד חפץ: אבל שם הפגיעה היא בעיקר בפקולטות האלה, מדעי ההנדסה, מדעים מדויקים.
אלדד חפץ: גם בהיבט של פגיעה בכלל וגם בהקשר של ביטול קורסים.
אלדד חפץ: מכאן אנחנו מנסים, ניסינו לשאול את הסטודנטים איפה אתם מזהים את הקושי המרכזי.
אלדד חפץ: זאת אומרת, בואו תגידו איפה הקשיים שלכם ונתנו להם מספר אפשרויות.
אלדד חפץ: אז אנחנו מבינים שהקושי המרכזי הוא השלמת החומר.
אלדד חפץ: תכף אנחנו ננסה להבין מה זה אומר השלמת החומר.
אלדד חפץ: זאת אומרת, הם אומרים – כשאנחנו יוצאים ממילואים, הפער, יש פער לעשות מבחנים, זה יכול להיות איזה שהוא קושי, להגיש עבודות.
אלדד חפץ: אבל אלה הדברים היותר קלים.
אלדד חפץ: הפער המרכזי זה איך אנחנו משלימים את הידע שהחסרנו במהלך התקופה שהיינו במילואים.
אלדד חפץ: ואז נתנו להם, אמרנו להם – OK, בואו תגידו איזה, הצגנו להם מספר כלים, נציג לכם מספר כלים, לדעתכם איזה כלים יכולים לסייע לכם על-מנת להשלים את הפער הזה.
אלדד חפץ: דיברנו אתם על סיכומי שיעור, על הגדלת מאגר השיעורים המועדפים, על מחשב נייד, על נט-סטיק.
אלדד חפץ: בסופו של דבר, הדבר באופן מובהק, זה הסיפור של סיכומי השיעור ואני חושב שזה לב לבו של העניין פה.
אלדד חפץ: זאת אומרת, איך אנחנו מצליחים לקבל חומר ומידע, שהוא באמת נותן לנו תמונה אמיתית ומדויקת על מה שנקרא שם, מה שהתרחש בתקופה שלא היינו.
אלדד חפץ: ניסינו להבין, כשאנחנו מדברים על סיכומי שיעור, איך אפשר להשיג את הדבר הזה, איך בצורה הכי אפקטיבית אפשר להשיג את זה ופה אנחנו תכף נדבר על שיעורי עזר ועל תקצירי ההרצאות.
אלדד חפץ: ופה אני עובר לאפקטיביות.
אלדד חפץ: אנחנו מסתכלים על האפקטיביות, אם הזכרתי עכשיו את שיעורי העזר ואת תקצירי ההרצאות כדברים שנראים לנו כאפקטיביים ביותר והרלוונטיים ביותר להשלמת החומר, אנחנו רואים ששני התחומים האלה הם תחומים חלשים.
אלדד חפץ: זאת אומרת הסטודנטים מדברים שהאפקטיביות של הדברים האלה, של תקצירי ההרצאות ושיעורי העזר, הם 30% ומטה.
אלדד חפץ: ובפועל אנחנו, בהבנה שדווקא, כנראה אם אנחנו נוכל לעבוד על הדברים האלה ולחזק אותם ועל כך אנחנו נרחיב בהמשך, על איך לעשות את זה, אנחנו כנראה נראה סטודנטים שמעידים על כך שהם יכולים יותר טוב להשלים את החומר.
אלדד חפץ: ופה אני גם פונה למוסדות.
אלדד חפץ: זאת אומרת, אנחנו מבינים שדווקא בדברים האלה, המוסדות יכולים להשפיע.
אלדד חפץ: זאת אומרת, אם על מועד בחינה מוסף זה OK, זה אפשרות להשפיע, אבל זה לא באמת, יש פה איזה שהוא יכולת לעשות קפיצת מדרגה.
אלדד חפץ: אנחנו חושבים שבהיבט של שיעורי עזר והיכולת של המוסדות להיות מעורבים בדבר הזה ולהיות מעורבים בתקצירי ההרצאות, באיכות שלהן, כנראה שפה אנחנו נקבל תוצאות יותר טובות שיביאו לאפקטיביות יותר טובה.
אלדד חפץ: זה כאמירה לגבי איך הסטודנטים תופשים את הטיפול בהם, כסטודנטים במילואים.
עינת וילף: יש, אגב, הקלטות של הרצאות או שיעורים?
אלדד חפץ: כן.
אלדד חפץ: בחלק מהמוסדות יש.
סתיו ארז: זה תלוי מוסד ומותלה חוג.
אלכס מילר: ואיך מתמודדים עם העניין של המעבדות?
סתיו ארז: לפי הנתונים שלנו, הרבה יותר טוב מאשר בהשלמה של החומר.
סתיו ארז: לפי הנתונים שלנו, ההתמודדות עם המעבדות היא בצורה הרבה יותר טובה מאשר השלמת החומר, זאת אומרת הרבה יותר קל להשלים את המעבדות ואפילו מבחנים, מאשר להשלים את החומר לשיעור מופסד.
אלדד חפץ: ברשות
אלדד חפץ: כם, אני רוצה לעבור לסוגיה השנייה והיא באמת הערכת המוסדות.
אלדד חפץ: אני רוצה רק להסביר קודם כל איך אנחנו בנינו את הדבר הזה.
אלדד חפץ: אנחנו בחרנו, סימנו חמש שאלות שעל פיהן בנינו נוסחת חישוב שאני תכף אבהיר אותה, שנתנה לנו בסוף תוצאות של אותם המוסדות שזיהינו כמוסדות שמטפלים בצורה הטובה ביותר בסטודנטים.
אלדד חפץ: חמש השאלות שלנו מתחלקות לשתיים: שאלות 11, 22 ו- 23, שעוסקות במהי שביעות רצונך מהיחס של המוסד האקדמי כלפיך, כמשרת מילואים, 22 המוסד האקדמי עושה ככל שביכולתו לסייע לסטודנטים המשרתים במילואים ו- 23 - המרצים במוסד האקדמי מתחשבים בצרכיי ובבקשותיי הנגזרות מהיותי סטודנט המשרת במערך המילואים.
אלדד חפץ: שלוש השאלות האלה, אמרנו שאלה השאלות העיקריות וכל אחת מהשאלות האלה קיבלה משקל של 25% בשקלול הכללי.
אלדד חפץ: שתי השאלות הנוספות, באיזו מידה נפגעו לימודיך בשל שירות המילואים ו-באיזו מידה עשית שימוש בזכאות של שיעורי עזר, קיבלו משקל זהה של 12.5%.
אלדד חפץ: וזאת למה?
אלדד חפץ: אל"ף, לגבי ה-באיזו מידה נפגעו לימודיך, אנחנו אומרים שצריך לתת, לקחת את זה בפרופורציות, זאת אומרת, על פגיעה בלימודים זה לא רק בגלל המוסדות, אלא גם יש עוד גורמים שמשפיעים על זה, וחשוב גם לומר את זה ולכן לא נתתי לזה משקל זהה ושתיים, שיעורי העזר, אחד ממכלול של זכאויות, ואמרנו ניתן לזה משקל יחסי ולא ניתן לזה את המשקל, משקל גדול במיוחד.
אלדד חפץ: החיבור של הדברים האלה, קודם כל, לתת לנו תוצאות, אני מציג פה את התוצאות הכלליות, שמהן אנחנו יכולים לראות את הדבר הבא, שבסך-הכל שביעות הרצון מיחס המוסדות בכלל המוסדות, ומהתחשבות המרצים, היא בינונית, סדר גודל של בינונית, בין 40% ל- 50%.
אלדד חפץ: אומרים שהם שבעי רצון, הווה אומר ארבע-חמש, בשביעות רצון במידה רבה עד רבה מאוד.
אלדד חפץ: לעומת זאת, המוסד עושה ככל שביכולתו, הסטודנטים אומרים – הוא יכול לעשות עוד.
אלדד חפץ: זה בעצם מה שהם אומרים, הוא יכול לעשות יותר.
אלדד חפץ: ההערכה היא כ- 35%.
אלדד חפץ: לעומת זאת, הפגיעה בלימודים אומרים וראינו כבר בנתונים הקודמים, אומרים כ- 30% מהסטודנטים אומרים שהם לא נפגעו כלל, מה שיש כאן זה לא נפגעו כלל, רק 30%, כי השאר אומרים שהם נפגעו ברמה כזאת או אחרת ורמת האפקטיביות של שיעורי העזר, ראינו את זה, זה כ- 30%.
אלדד חפץ: מכאן אני עובר לדירוג שאני מציג פה את הדירוג שהוא התוצאות של השקלול של הנוסחה שהמצאתי אותה לפניכם.
אלדד חפץ: אנחנו מדברים על כך שהטכניון מדורג ראשון, תל-אביב מדורגת שנייה, אוניברסיטת תל-אביב מדורגת שנייה, חיפה שלישית, בן-גוריון רביעית, העברית חמישית ובר-אילן מדורגת במקום השישי.
אלכס מילר: לדעתי אתם כבר צריכים להתחיל לעשות שינוי.
אלכס מילר: אריאל, רבותיי, זה כבר לא מכללה, זה מרכז אקדמי, אוניברסיטאי.
אלדד חפץ: OK.
אלדד חפץ: נשמח לקבל את ההערות האלה ואחרי זה נשבץ את זה אחרת, אם יהיה צורך.
אלדד חפץ: לגבי טבלת התוצאות, פשוט אתם יכולים לראות את זה גראפית, לראות למשל, ואני מקווה שזה מספיק ברור, שהטכניון שהעמודה הכחולה בשלוש מתוך השאלות הוא ממוקם ראשון, בשלוש השאלות המרכזיות הוא ממוקם ראשון, בשאלה של השיעורי עזר הוא ממוקם שני ובפגיעה בלימודים, שוב, מוסד של הנדסה, שדגש על הנדסה, הוא ממוקם אחרון, כי הוא, כנראה הפגיעה שם היא הקשה ביותר.
אלדד חפץ: לגבי דירוג המכללות.
אלדד חפץ: הבין תחומי מדורג ראשון, אריאל שני.
אלדד חפץ: כאן יש הרבה יותר מוסדות, אני לא אכנס לכולם, המוסד פרס מדורג שלישי, אפשר לראות את שאר התוצאות.
אלדד חפץ: באופן דומה אפשר לראות גם כאן את זה בצורה גראפית, כאשר הבין תחומי ממוקם ראשון בשלוש השאלות המרכזיות, 11, 22 ו- 23.
אלדד חפץ: אני ברשות
אלדד חפץ: כם ארצה, אבקש לקפוץ לתפישת השירות במילואים, זאת אומרת לחלק השלישי ואחר-כך אני אזמין אתכם להתייחס.
אלדד חפץ: מה שיש לכם פה, אנחנו, אני הלבשתי את הנתונים שהתקבלו בסקר, בנושא של איך הסטודנטים במילואים תופשים את נושא השירות אל מול הסקר של מנד"א, כדי שגם נוכל לקבל מימד של התייחסות ואני אומר את הדברים הבאים.
אלדד חפץ: אל"ף, תפישת השירות על-ידי הסטודנטים במילואים היא חיובית.
אלדד חפץ: אנשים תופשים את השירות באופן חיובי.
אלדד חפץ: אין להם איזה שהם רגשות שליליים.
אלדד חפץ: יותר מזה, הם אומרים שהשירות הוא חיובי, הם מבינים את הנחיצות שלו ואת החשיבות של לצאת ולשרת.
אלדד חפץ: בסך-הכל, בתמונה, מה שיפה זה שזה מתאזן אל מול התמונה הארצית.
אלדד חפץ: זאת אומרת, התמונה הארצית היא מה שנקרא סקר מנד"א דרג א'.
אלדד חפץ: שהוא התמונה הרחבה.
אלדד חפץ: כמובן שהמג"דים מ"פאים הם קצת יותר גבוה, מתוקף המוטיבציה האישית של כל מי שהולך להיות מג"ד ו-מ"פ.
אלדד חפץ: אבל בסך-הכל התמונה היא די דומה.
אלדד חפץ: יותר מזה, אני חושב שאם אנחנו יורדים קצת לרזולוציה, אפשר לראות שבמוטיבציה הם אפילו יותר גבוהים מהמג"דים וה-מ"פאים כי אם השירות, לגבי השאלה של שירות המילואים שלי לא באמת נחוץ, רק 10% אומרים את הדבר הזה.
אלדד חפץ: 90% אומרים שהשירות שלהם, הם חושבים שהשירות שלהם נחוץ בקרב הסטודנטים למילואים וזה עוד אחוז גבוה אל מול הממוצע הארצי.