GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי ברדה: אבל הוא לא רק מרכז צעירים, כמו שהוא קיים בהרבה יישובים, אלא הוא גם מרכז הון אנושי, הוא עושה עוד פעולה של העצמת האוכלוסייה מהשמה בתעסוקה, הכשרה מקצועית והשכלה גבוהה.
אלי ברדה: וכמובן פתחנו השנה גם מגמת בגרות חברתית בתיכון שלנו.
אלי ברדה: עוד מענים שנתנו זה הארכת יום הלימודים.
אלי ברדה: לפני שדוברת ולפני שהמדינה דיברה על יום לימודים ארוך, במגדל העמק הפעלתי יום לימודים ארוך, כחלק מתוך אותם אתגרים חיצוניים ופנימיים שלנו בתוך המערכת.
אלי ברדה: הכנסנו מפעל הזנה.
אלי ברדה: הרבה לפני שהמדינה דיברה על מפעל הזנה, הרשות הפעילה מפעל הזנה במגדל העמק.
אלי ברדה: אחר כך התחברנו לתכניות של המדינה.
אלי ברדה: מעונות, גני טרום חובה וגן חובה – הפעלנו אותם במתכונן קיבוצית, כדי שהחבר'ה לא יזלגו לקיבוצים ואחריהם גם אני מניח שאר האחים ושאר המשפחה.
אלי ברדה: אנחנו מפעילים פה מערכת שפתוחה מ-7 בבוקר עד 17:00 אחר הצהריים, כשאין חופשות, החופשות כמו בקיבוצים.
אלי ברדה: זה מסייע להורים עובדים בעיקר.
אלי ברדה: הסעות לבתי ספר, שאנחנו מממנים, בניגוד לנוסחה של משרד החינוך, כדי להקל ולסייע.
אלי ברדה: בשכר לימוד בגני טרום חובה באזורי שיקום שכונות, גם כן מקלים.
אלי ברדה: לכאורה, וזה השקף שאומר; אוקי, אם אתם רואים כל כך הרבה דברים ויש עשייה, אז מה אתם צריכים אותנו?
אלי ברדה: מה אנחנו יכוליםל עזור?
אלי ברדה: למרות הכל מגדל העמק היא עיר ייחודית.
אלי ברדה: זה שאנחנו הצגנו לכם עכשיו ככה בבריף מהיר את העשייה פה, היא עשייה שנתקלת בהרבה מאוד קשיים.
אלי ברדה: הקושי הפנימי זה הדירוג הסוציו אקונומי, איך אתה לוקח אוכלוסייה קשת יום ומביא את הילדים מאותה משפחה אל ספסל הלימודים וששני הילדים באותו שולחן לימודים יהיו בנקודת פתיחה אחידה, זה כבר אתגר בפני עצמו.
אלי ברדה: כל שכן לקחת אותם הלאה קדימה.
אלי ברדה: האתגר של הקיבוצים וההרחבות הקהילתיות הוא גדול ואנחנו גם מטעמים של טקטיקה לא מעצימים את השיח סביב זה, אבל מעדיפים לעשות בשקט סביב זה.
אלי ברדה: וכמובן מערכת החרדית העצמאית, היא קיימת בתוךהעיר, היא חיה איתנו פה במועצת העיר, הם חיים איתנו בתוך העיר, יש שיתוף פעולה מצד אחד, אנחנו שומרים על כללים של הרמוניה, של כבוד וכדומה, אבל מתחת לפני השטח מתקיימת תחרות.
אלי ברדה: המספרים וההיפוך של המספרים, של מספר המוסדות והתלמידים הם פונקציה של שני דברים.
אלי ברדה: אחד, באמת הילודה, ומצד שני ההתחזקות.
אלי ברדה: אנשים שומרי מסורת, עם קשיים כלכליים, יכולים בקלות להגיע לזרם העצמאי החרדי כי שם מבטיחים להם הכל בחינם, לא צריך תשלומים, כל ההסעות וכל זה, והוא, הורה שמתקשה, אומר 'מה נעשה?
אלי ברדה: אני הולך לאיפה שאני יכול לחיות'.
אלי ברדה: יש לנו כמה הצעות לחיזוק מערכת החינוך שלנו כדי לתת מענה לאתגרים.
אלי ברדה: אני אקדים ואומר שאנחנו הצגנו את זה במשרד החינוך, אנחנו נדחינו פעם ופעמיים ושלוש על ידי משרד החינוך.
אלי ברדה: הסיבות של משרד החינוך ברמה הפורמלית הן צודקות, יש מספר תלמידים, אפשר להצמיח או אי אפשר להצמיח.
אלי ברדה: אנחנו טוענים שצריך להסתכל על מגדל העמק לא דרך ראי המספרים, לא דרך הפריזמה של המספרים, צריך להסתכל על מגדל העמק גם דרך האתגרים שלה.
אלי ברדה: אם רוצים שכל המערך הממלכתי והממלכתי דתי יצטמצם וייסגר, אז אפשר להמשיך לעבוד ולהיצמד למספרים, אבל אם רוצים לבוא ולומר שמגדל העמק מתמודדת עם שלושת האתגרים שהזכרתי ואנחנו רוצים לחזק אותה ולא לתת לה לקרוס, חרף ההשקעה הגדולה שנעשית פה, צריך להצמיח פה בחטיבת 'יערת העמק' חטיבה עליונה ולבית הספר היסודי הממלכתי הדתי האר"י, להצמיד לחטיבת ביניים צומחת וברבות השנים גם חטיבה עליונה צומחת.
אלי ברדה: אם זה לא ייעשה, זה פוגע בתהליכים שלנו.
אלי ברדה: משרד החינוך צריך לבוא ולומר, 'אנחנו נשקיע פה יותר כסף כדי ליצור את האפשרות הזו, למרות שזה עולה כסף ולמרות שזה אולי לא עומד בראי המספרים הפורמלי, אבל צריך לעשות פה משהו', אחרת זה יילך ויצטמצם עד ש...
אלי ברדה: ואני לא רוצה להשלים את המשפט האחרון.
אלי ברדה: תכניות חדשות – אנחנו מול משרד החינוך.
אלי ברדה: יש לנו דלת פתוחה ואוזן קשבת שם, להיכנס לתכניות חדשות של המשרד לשיפור הישגים לימודיים ומצוינות.
אלי ברדה: אנחנו עושים את זה וממשיכים את המגמה הזאת.
אלי ברדה: הנושא של מוסדות החינוך בעיר יוצר מצב מאוד אבסורדי שבגלל שמערכת החינוך העצמאית או הקיבוצית מתחזקת, היא מקבלת בנייה חדשה.
אלי ברדה: מכיוון שהמערכת שלנו נחלשת, היא נשארת עם הבנייה הישנה, אז גם הבנייה הישנה לא מזמינה.
אלי ברדה: כל בתי הספר הם בני בין 50 ל-40 ו-30 שנה, של הממלכתי, ואולי שניים שהם בסביבות ה-20, אבל בתי הספר הישנים לא מזמינים והם גם לא בטיחותיים.
אלי ברדה: אנחנו הגשנו בקשה לשיפוץ והייתי עדין איתם ואמרתי ששיפוץ כזה יסודי, אנחנו מוכנים גם לעשות על פני שלוש שנים ולהשקיע 10 מיליון שקלים בסביבת לימודים מזמינה, מאתגרת, בטיחותית יותר, שגם יוצרת את הסוג של התחרות מול בית ספר חרדי חדש, שגם יש לו עוד אלמנט לשווק, לעומת בית ספר ישן שקירותיו מתקלפים והוא לא בטיחותי.
אלי ברדה: תכניות העשרה – בגלל כל הגזרות, אחד הדברים שעשינו והכי כואב לנו שעשינו אותם זה היה תכנית קר"ב.
אלי ברדה: הפסקנו את תכנית קר"ב ביישוב בגלל שזה נפל לנו על הגזרות הכלכליות.
אלי ברדה: היום אין העשרה לילדי מגדל העמק ברמה הפורמלית.
אלי ברדה: מי שרוצה, ההורה מממן, יש לו.
אלי ברדה: לילד שלהורה אין אפשרות לממן, אין לו העשרה.
אלי ברדה: זה עצוב לנו מאוד, כי קר"ב מורכב משליש רשות, שליש מדינה, שליש הורים.
אלי ברדה: ככל שלהורים היו פה קשיים לשלם את החלק שלהם, חלקה של הרשות גדל ואז ההורים שילמו 10%-15% והעירייה נאלצה לשלם גם את החלק שלהם, כי משרד החינוך לא מכיר את ההורים, הוא מכיר את הרשות, הוא בכלל מקצץ לנו מהכסף, הוא אמור להעביר לנו והוא לוקח מראש את הכסף שלו.
אלי ברדה: כשראינו שיש גזרות כלכליות וצריך לשמר תכניות חשובות, נאלצנו בזמנו לקצץ את קר"ב.
אלי ברדה: קיצוץ קר"ב נעשה, אגב, סביב המלחמה.
אלי ברדה: בעקבות המלחמה קיבלנו במשך שנתיים העשרה דרך הסוכנות היהודית ודרך התרומות של העם היהודי, אז לשנתיים היה לנו מענה כי קיבלנו את ההעשרה ואת ההעצהמ דרך התרומות האלה, אבל כשגם התרומות האלה הסתיימו נשארנו עם שוקת שבורה.
אלי ברדה: חיזוק המערך הטיפולי והאתר הרפואי במערכת החינוך.
אלי ברדה: יש פה בעיה מערכתית, זה לא רק של מגדל העמק.
אלי ברדה: לילדים יש הפרעות קשב וריכוז, יש הפרעות רגשיות, יש בעיות רגשיות.
אלי ברדה: המערכת לא מכירה בזה.
אלי ברדה: הילד הזה צריך להגיע לכיתה עם שלל הקשיים שיש לו וצריך לקדם אותו וקשה לקדם אותו כי יש לו בעיות שצריך לטפל בהן לפני או במקביל.
אלי ברדה: את הילד הזה קשה לקדם.
אלי ברדה: אז אנחנו פה ניסינו בשנה אחת או שתיים למצוא משאבים כדי לתת לילד הזה וראינו את השיפור ואת התגובה לטיפול הזה.
אלי ברדה: כשאין לנו אותו היום, אנחנו רואים איזה קושי יש לקחת ילד שצריך לקדם אותו וקשה לקדם אותו בגין העניין הזה משום שהמדינה לא מכירה בזה.
אלי ברדה: זה חומר למחשבה להמשך הסיור.
אלי ברדה: אתם תראו, זה בך הכל הנושאים שלנו.
אלי ברדה: השקף הקודם היה 'ובכן במה אפשר לעזור'.
אלי ברדה: העזרה צריכה לקחת את מגדל העמק...
אלי ברדה: אני מכיר את השוויוניות, מדדים, קריטריונים וכדומה.
אלי ברדה: אז לוקחים יישוב בצפון, מגדל העמק, יישוב בדרום, ואומרים, ניקח שני יישובים עם מאפיינים דומים, נעשה פיילוט ארצי ונבחן איך עוזרים להם להתמודד בצורה יצירתית עם האתגרים האמיתיים שלהם בשטח.
אלי ברדה: השקף האחרון.
אלי ברדה: אלה הנושאים.
אלי ברדה: מה שהיושב ראש יחליט, מצד אחד ישל נו את לוח הזמנים ואנחנו צריכים לעמוד בו, מצד שני קצת גלשנו, אבל אם מישהו רוצה עכשיו התייחסות, נעשה ברשותך מילת התייחסות לפני שתסכם.
אלכס מילר: האנשים מצטרפים אלינו גם בישיבה האחרונה?
אלי ברדה: לא.
אלכס מילר: אז בואו נעשה סיבוב קצר של מי שאולי לא יהיו איתנו בישיבה האחרונה של הסיכום, מי שרוצה להתייחס, ונמשיך הלאה.
אלכס מילר: באופן כללי, ממה שאני ראיתי, נמצא כאן משרד החינוך.
אלכס מילר: אתה מכיר את אותן הבקשות והדרישות?
חיים לק: כן, אנחנו שותפים.
אלכס מילר: ומה אתם א ומרים על אותם האתגרים שמציג כאן ראש העיר?
אלכס מילר: מה אפשר באמת לבוא ולעשות, ואם אנחנו מתעלמים מהמספרים היבשים, מבחינת הסיוע לשימור המערכת הציבורית.
חיים לק: פה צריך המון תמיכה כספית.
חיים לק: אנחנו, כמשרד, כמחוז, קשה לנו להתמודד עם הסוגיה הזאת.
חיים לק: אין לנו את האפשרויות ולא את המשאבים.
חיים לק: אני מדבר ברמת מטה.
חיים לק: התערבות זה כבר אחרת, כי אז יש את המשאב, ישנה תמיכה ויש גם את העברת הכספים המתאימה.
חיים לק: אין פה ספק שהעמדת מערכת החינוך והצבת אלטרנטיבות במערכת החינוך יכולה בהחלט לשנות את מערכת החינוך.
חיים לק: בנושא של תרבות, אין פה ויכוח, שהחלק המשמעותי---
אלכס מילר: תשמע, העניין הוא ברור מאוד.
אלכס מילר: אם אנחנו מסתכלים על המספרים היבשים---
חיים לק: אין הצדקה, נכון.
אלכס מילר: כשאתה בא ואתה רוצה לקחת אתגר אתגר, לפרוש את זה למשל לשלוש –ארבע שנים קדימה ולטפל באתגרים, הרי מה הכוונה?
אלכס מילר: הכוונה היא פשוטה מאוד, שר החינוך הצהיר ומצהיר מעל כל במה אפשרית שהוא רוצה לחזק את החינוך הציבורי.
אלכס מילר: ברגע שאין איזה שהיא מדיניות של תוספת משמעותית בחינוך ממלכתי כמובן שתהיה זליגה לחינוך העצמאי.
אלכס מילר: השאלה איפה אנחנו עומדים.
אלכס מילר: אני יודע מה קורה במקומות אחרים שאני ביקרתי ואני יודע שיש תכניות שכבר התחילו לעבוד.
אלכס מילר: איפה אנחנו יכולים ומה אנחנו יכולים לעשות כאן?
אלכס מילר: אם אפשר לעשות במשך התקופה הקרובה, שבועיים, שלושה, חודש, תכנית אלטרנטיבית של איך שאתם רואים בעצם את המנגנון הזה, מה צריך, איך אנחנו משמרים.
אלכס מילר: הכסף יכול לפתור בעיות, השאלה איך מנווטים אותו.
אלכס מילר: איפה אפשר לנווט כאן את הכסף שבמידה ומשרד החינוך מחליט לתמוך בעיר כדי להיאבק בתופעה של זליגת תלמידים לחינוך העצמאי, ומה צריך לעשות.
אלכס מילר: ברגע שעושים את התכנית הזאת וברגע שיש מספר לתכנית הזאת שאנחנו נדע כמה כסף זה הולך לעלות, תכנית מסודרת, מותאמת, לא משהו של ארץ הפלאות, אלא משהו מסודר שאתה אומר, הנה בבקשה, אני מקבל בלי שום קשר למספרים יבשים מבחינת הגדלה ומבחינת תכניות, מבחינת מחשוב ומבחינת כל דבר ודבר, התלמידים יישארו אצלי.
אלכס מילר: ברגע שיש את תכנית כזאת, אז אפשר, אני חושב, להתקדם בצורה הרבה יותר משמעותית.
אלכס מילר: מה שאני מציע, על הנושא הזה, שהוא נושא מאוד חשוב, כי הבעיה שקיימלת בחינוך הממלכתי קיימת בכל הארץ, כולנו מנסים להילחם בעניין הזה, אבל צריכה להיות תכנית אלטרנטיבית שמגישים אותה למשרד החינוך ואם יש צורך להילחם בתקצוב של התכנית הזאת, אז זה כבר מגיע למגרש שלנו ואנחנו נעשה את העבודה שלנו.
אלכס מילר: אני, ציון וכל החברים שלך שיש לך בכנסת.
אלי ברדה: ברשותך אני רוצה להגיד, חיים הוא ממש צוות העבודה שלנו והדברים שאנחנו גיבשנו זה בתיאום איתו, כי העלינו את זה למנהלת המחוז ומנהלת המחוז ענתה את התשובה הפורמלית שענתה.
אלי ברדה: העלינו את זה למנהל הכללי של משרד החינוך, הבאנו אותו לביקור במשרד העמק, הרשות היחידה שהוא ביקר בה, אולי הראשונה או השנייה, היא מגדל העמק.
אלי ברדה: הצגנו לו גם את העניין ועוד פעם חזרנו לעניין של השוויוניות והקריטריונים ולמה להעדיף את מגדל העמק ואיך נסביר את זה ליועץ המשפטי ואיך נסביר את זה לחשב הכללי.
אלי ברדה: זה נושא שצריך לעלות כנושא למעקב המשך בוועדה ולהביא את המנהל הכללי של משרד החינוך ולעמת אותו מול הנתונים האלה.
חיים לק: אנחנו יכולים להעמיד תכנית, זאת לא הנקודה.
חיים לק: יש לנו חשיבה ויש לנו גם את האלטרנטיבות, מה שברור פה, צריכה להיות השקעה והשקעה עם מחויבות של הממשלה או משרד החינוך לתמיכה רב שנתית, לא תמיכה חד שנתית, כי בסופו של דבר אם לא תהיה תמיכה רב שנתית כזאת, כל הנטל הכספי יהיה על הרשות והרשות לא תעמוד בזה.
אלכס מילר: מה העלות של התכנית?
חיים לק: מיליונים.
חיים לק: על פי מספרים מיליון וחצי לשנה רק הנושא של פתיחת חטיבה עליונה נוספת.
אלכס מילר: אוקי, תוך כמה זמן אתה יכול לעמוד בפתיחת חטיבה עליונה?
אלי ברדה: ב-1 לספטמבר.
אלי ברדה: גם מבחינת מקום אין לנו בעיה.
אלכס מילר: איפה הם לומדים עכשיו?
אלי ברדה: הם לומדים במגדל העמק, אבל יש לנו שתי חטיבות, אחת עצמאית ואחת שהיא מובנית בתוך התיכון.
אלי ברדה: זו שבתוך התיכון צומחת לתיכון מחטיבת הביניים, והעצמאית, התלמידים מסיימים שם ואז הם עוברים לבית ספר אחר לתיכון.
אלכס מילר: תעבירו לי את התכנית.
אלי ברדה: חברים, אנחנו רוצים להספיק, כתבו לי פתק שהילדים מחכים לנו.
אלי ברדה: התייחסות ממנהל והתייחסות מחבר מועצה, אבל בקצרה.
אלי ברדה: מישהו מהמנהלים רוצה?
מיכל אברכהן: באופן מוכח אפשר להוכיח שהתלמידים לומדים הרבה יותר טוב והם יכולים להגיע לכל מקום שהם יכולים לחלום, אם הם מקבלים חינוך והעשרה משמעותית וכרגע אנחנו עומדים מול תחרות בבתי ספר שמגיעים אליהם זרמים וכספים מכל כך הרבה מקומות.
מיכל אברכהן: אני יכולה להוכיח את זה גם בתוצאות.
מיכל אברכהן: מוזיקה, דרמה, אמנות, טיולים, איכות סביבה, תעשייה, אנחנו נותנים את הכל ויש לזה קבלות.
מיכל אברכהן: אבל צריך לתת את זה מערכתית, כשבמוסדות מקבילים אליי כאן ביישוב נותנים מוזיקה ונותנים את כל הדברים האלה, אני מול תחרות קשה.
מיכל אברכהן: אני יכולה לעמוד בה, אבל אני באמת על יישוב שלם.
מיכל אברכהן: לכן העובדה שכרגע אין קר"ב זה בעוכרנו.
מיכל אברכהן: ילד שיושב, תיתן לו 10 שעות למידה, הוא לא יפיק תועלת משום דבר, אם סוגרים אותו בחדר, אבל תיתן לו למידה משולבת על 9-8 שעות ביום, הוא ילד הכי סקרן, הכי נלהב וגם נותן תוצאות בהתאם ואני יכולה להראות את זה.
מיכל אברכהן: דבר נוסף, החשיבה פורצת תחומים, אנחנו לא קובעים לה שום דבר.
מיכל אברכהן: הציגו פה את העניין של...
מיכל אברכהן: באמת התפיסה היא שמדד טיפוח הוא לא תירוץ ולמרות הכל נעשה פה, אבל הוא כן מקום כשצריך לרמוז על טיפולים רגשיים.
מיכל אברכהן: במגדל העמק זה חסר.
מיכל אברכהן: אני יכולה להעיד על 400 ילדים מתוך 410 שהם מצוינים ואני יכולה להראות שהזזתי אותם מפה לפה, אני עדיין מודאגת מאותם 10 או 20 שלא הצלחתי וכשאני חוזרת לעשות שיעורי בית למה לא הצלחתי, אני יודעת שהמענים האמיתיים זה כבר לא קשור, לא לילד ולא למסגרת אלא על הרגש ולטיפול של עובדים מקצועיים, שאני לא צריכה משפחות לעמוד בתור חצי שנה, אלא פה עזרה.
מיכל אברכהן: ואני בטוחה, עם כל הגאווה שלי באותם 400 שהצלחתי, אותי מטרידים אותם 10 ואיתם אני הולכת.
מיכל אברכהן: ולכן יש פה שני אפיקים משמעותיים שאם אנחנו נשקיע בבסיס שם הרווחתי את הילדים הלאה, ולא צריך פעולות מתקנות בתיכון.
יעקב ליצמן: הייתי רוצה, בהמשך למה שאמר המפקח, להכניס בנושא של הממלכתי דתי לסדר העדיפות את חטיבת ביניים.
יעקב ליצמן: כלומר לממלכתי דתי אין חטיבת ביניים, בכלל לא, הילדים שלנו לומדים בעפולה והם מקבלים שם הרבה פעמים אפליה, בגלל שהם לא תלמידי עפולה.
יעקב ליצמן: היום אני אומר לכם שאני מסוגל לשכנע את כל ההורים של כיתה ו' שימשיכו ללמוד בכיתה ז' ואין שום בעיה לעשות את הדבר הזה, להעלות את הכיתה באופן מיידי.
יעקב ליצמן: אני מוכן לרתום את כל מי שצריך לנושא הזה ולשכנע.
יעקב ליצמן: היום, מבית ספר האר"י הולכים חצי או 30% או 40% ליהודה, וכל השאר הולכים פה לאולפנה וחלק מהילדים הולכים לבתי ספר ממלכתיים רגילים.
יעקב ליצמן: אין לי בעיה עם ממלכתי רגיל, אבל אני חושב ששם כן אפשר להצמיח חטיבה באופן מיידי ומלא.
חיים לק: עם 3 כיתות בשכבת גיל?
אלי ברדה: לא במכה אחת.
יעקב ליצמן: כיתה ז', אחר כך כיתה ח', אחר כך כיתה ט'.
חיים לק: זו בעיה, כיתה אחת בשכבת גיל.
אלי ברדה: אני רוצה שנחזור ללוח הזמנים.
אלי ברדה: קודם כל תודה לכל מי שהגיע, אנחנו עכשיו עוברים לבתי הספר לפי התכנית.
אלי ברדה: (ביקור בביה"ס ממ"ד האר"י).
אלי ברדה: מה שלומכם?
אלי ברדה: אתם יודעים מי האורחים פה?
אלי ברדה: חשוב שתדעו.
אלי ברדה: נמצאים איתנו חברי ועדת החינוך של הכנסת מירושלים ויושב ראש הוועדה, חבר הכנסת אלכס מילר, וחבר הוועדה, חבר הכנסת ציון פיניאן, יחד עם הצוות של משרד החינוך ושל העירייה.
מורה מחנכת: אנחנו מובילים בבית הספר איזה שהוא שינוי בנוגע לאיכות הסביבה.
מורה מחנכת: התפקיד שלי הוא כאן די משני, אני מאחורי הקלעים, יש את הנציגות של הבנות הבוגרות של בית הספר, הקבוצה מורכבת מתלמידי כיתות ה'-ו' שהם המובילים במנהיגות הירוקה של בית הספר וכאן אתם רואים דוגמה של שיעור שאנחנו עושים בימים מרוכזים וכל פעם מטמיעים שינוי אחר בבית הספר, עושים כל מיני מהלכים.
מורה מחנכת: שירה תוכל להסביר לכם, כנציגת הילדים.
מורה מחנכת: בבקשה.
תלמידים: הכדור בידיים שלנו.
תלמידים: אנו, קבוצת התלמידים של ה'-ו' התחלנו ללמד את ההורים שינוי בנושא איכות הסביבה.
תלמידים: ...
תלמידים: במסגרת הפעילות אנו עובדים...
תלמידים: מעלים רעיונות חדשים.
תלמידים: להיות עצמאים ואחראיים ולדעת.
תלמידים: ..
תלמידים: לפי הגיל המתאים.
תלמידים: אנו ...
תלמידים: ככל האפשר...
מורה מחנכת: זה מצעד הילדים ועכשיו אנחנו נמשיך את הפעילות שהבנות מפעילות.
מורה מחנכת: אני אסביר מה עשינו.
מורה מחנכת: הם עשו ערב פתיחה בצורה מסודרת, סיעור מוחין, עשו פתיחה מאוד מעניינת ונתנו את כל הקטע התיאורטי וכרגע זה היישום של מה שהם למדו היום.
מורה מחנכת: המשחק מורכב ממשימות ושאלות, כל קבוצה מתקדמת לפי מה שהקוביה מראה וכל המשימות והשאלות, אלה תוצרים רק שלהם.
מורה מחנכת: ממש הם.
מורה מחנכת: אני רק אחר כך בדקתי שהכל בסדר והן מקסימות ועובדות יפה ובעצם המשימות והשאלות הן על החומר שנלמד היום.
מורה מחנכת: תגיעו לשאלה ונראה איך זה עובד.
תלמידה: איזו סוללה יותר ידידותית וחסכונית לסביבה, הרגילה או הנטענת?
תלמידה: הסבירו.
מורה מחנכת: הרגילה, דיברנו עליהן היום.
תלמידה: הנטענת.
תלמידה: בגלל ש...
המורה מחנכת: הסוללות הנטענות, אלו שאנחנו יכולים להשתמש בהן מספר פעמים, כי?
תלמידה: כי מטעינים אותם כמה פעמים ואז זה.
מורה מחנכת: יפה מאוד.
אלכס מילר: יפה, כל הכבוד.
עופר בן שבת: תודה, אנחנו מכאן נמשיך לכיתה ב', לראות שיעור מולדת שהוא כל השנה.
אלי ברדה: רגע, נשאיר לילדים האלה מזכרת, לא כל יום מגיעה אליהם הוועדה.
אלי ברדה: (סיור בכיתה נוספת).
עופר בן שבת: זה המקום לשני דברים, אל"ף, להודות לראש העיר על כיתת המחשבים החדשה, ובי"ת, לספר לראש העיר שזכינו, לפני שבועיים קיבלנו את ההודעה, במקום שלישי בארץ בשילוב במחשב בהוראה בבית הספר.
עופר בן שבת: מכיתה א' אנחנו משלבים את ההוראה במקצוע מולדת כמקצוע.
עופר בן שבת: לאורך כל שש השנים נלמד באמצעות המחשב, המורות יושבות ומכינות את השיעורים ביחידות מבעוד מועד והתלמידים, כל שיעורי המולדת באמצעות המחשבים בבית, בבית הספר, משנים את מיקום הלמידה, את זמן הלמידה ואת היכולת.
עופר בן שבת: כל אחד מתקדם בקצב אישי.
עופר בן שבת: המורה, אם את רוצה לספר לנו קצת ואחר כך נשמע כמה ילדים.
חגית ביטון: את שיעור מולדת אנחנו עושים לפי תכנית הלימודים של 'חיים יחד בארץ ישראל', שם אנחנו מכינים להם את השיעור מבעוד מועד במחשב, עושים מליאה.
חגית ביטון: קודם סיימנו את המליאה, עכשיו תחילת השיעור ואז הילדים עובדים במשימה במחשב, שומרים אותה, יש לכל אחד את הסיסמה שלו ואת האתר שלו בפורטל של 'סיסמה לכל תלמיד'.
עופר בן שבת: בכיתה ב'.
חגית ביטון: מקבלים גם הרבה משימות לבית, לאו דווקא בשיעורי מולדת.
חגית ביטון: הם מקבלים שיעורי בית גם דרך האתר, ההורים גם שותפים מאוד לפעילות.
חגית ביטון: כיתה ב' היא בין הכיתות המובילות.
חגית ביטון: ..
עופר בן שבת: יש כאן מהתלמידים שרוצים לספר לנו, איך עדיף ללמוד את מולדת, באמצעות המחשב, או מקצועות רגילים ללא מחשב.
ינון: אני אוהב באמצעות המחשב, בגלל שלפעמים כשאני כותב מתעייפת לי היד ו...
ינון: ולפעמים אני תמיד עושה שגיאות וזה, אבל במחשב מתקנים את זה מהר, ואני יותר מבין את המחשבים.
עופר בן שבת: אתה יותר מבין על מחשבים?
ינון: כן.
עופר בן שבת: תודה, ינון.
תלמיד: אני אוהב חשבון, כי כל פעם זה של המחשב יש רעש והעיפרון גם יותר טוב, אבל זה קצת מעצבן כי הוא כל פעם נשבר.
תלמידה: גם אפשר לשחק במחשבים, כי המורה נותנת לנו קצת לשחק והיא נותנת לנו גם ליהנות מהמשחקים.
עופר בן שבת: אז באמת הלמידה, במשפט אחד, זה איזה שהוא אג'ו-גמינג, התלמידים חושבים שהם גמינג, אבל יש גם את האג'ו.
עופר בן שבת: אם אנחנו לוקחים את העולם האמיתי שלהם ורואים תלמיד כיתה ב' ובדקנו את זה מול שנה שעברה, שהם לא למדו מולדת באמצעות המחשב, הההישגים מקצה לקצה והמבחנים הרבה יותר קשים.
עופר בן שבת: החיסרון של הדבר הזה, הרבה עבודה של המורות.
עופר בן שבת: מורות עובדות שעות.
עופר בן שבת: כדי לשבת ולהכין שיעור אחד מתוקשב, זה זמן לשלושה שיעורים פרונטליים רגילים, אבל הלמידה היא למידה אישית, התלמידים מתקדמים בקצב ובזמן שלהם וכיתה ב' זה הכיתה שהאתר שלהם הוא המוביל בבית הספר.
אלי ברדה: מה שחשוב קודם כל לומר לצוות, וגם לילדים, ששני חברי כנסת מוועדת החינוך של הכנסת באו לראות את העיר ולראות אתכם.
אלי ברדה: חבר הכנסת אלכס מילר הוא יושב ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט בכנסת וחבר הכנסת ציון פיניאן הוא חבר הוועדה ויש לו עוד תפקידים בכנסת.
אלי ברדה: מה שחשוב להגיד לכם זה שבמגדל העמק נכנסנו לתכנית התקשוב הלאומית שתתחיל במרץ, אני מקווה שבספטמבר הקרוב אנחנו כבר נראה את התוצאות, יהיה מחשב לכל חמישה תלמידים, כל הפעילות האינטר אקטיבית באמצעות הוראה מלווה במחשב תקבל קפיצה משמעותית בכל מערכת החינוך כמערכת, לא בית ספר או כיתה, למורים יהיה לפטופים, שדרוג משמעותי מאוד של העניין.
אלי ברדה: חשוב גם להוסיף שבשלוש השנים האחרונות רכשנו בין 450 ל-500 מחשבים דרך תכנית של 'מחשב לכל תלמיד', שהרשות צריכה להשתתף במימון, וחילקנו מחשבים לילדים בבית.
אלי ברדה: ילדים שאין להם אפשרות, הורה שאין לו אפשרות וזכאי להיכנס לתכנית הזאת, משלם 270 שקלים ובעצם מקבל, אחרי שלושה חודשי למידה והכשרה על המחשב, מחשב חדש הביתה.
אלי ברדה: כולל אינטרנט, כולל הכל.
אלי ברדה: מחשב רגיל, אבל ב-270 שקלים.
עופר בן שבת: שלא יהיה מצב שילד יאמר 'אין לי אפשרות ללמוד', כי הלמידה היום היא למידה מתוקשבת.
אלי ברדה: וזה בנוסף למרכז להב"ה שקיים ביישוב שהוא פתוח לכל האוכלוסייה.
עופר בן שבת: אנחנו נמשיך לנקודה האחרונה.
עופר בן שבת: (כיתה נוספת).
עופר בן שבת: ...
עופר בן שבת: לספר למה אנחנו כאן.
עופר בן שבת: במסגרת הקיצוצים ואין לנו תכנית קר"ב, אז כמובן אין את החינוך המוזיקלי ואין משהו של הנשמה היתרה, ובכל זאת, למרות כל הקשיים, תלמידים לא יכולים לוותר על זה ובמסגרת שנת השפה העברית הכנו, יחד עם המורה, מיזם מאוד מאוד מעניין של למידת השפה דרך השירים.
עופר בן שבת: אנחנו בשעות הפרונטליות בכיתות א'-ב', למרות שהמחנכת היא לא מורה למוזיקה, ברצון האישי ויש לה כישרון, התלמידים לומדים שירים שמתוכם נגזרים אחר כך בשיעורי השפה המלים, המשמעויות ואנחנו נראה את זה עכשיו.
עופר בן שבת: (שיר).
אלי ברדה: תודה.
אלי ברדה: האנשים הטובים היום שהשיר מדבר עליהם זה חברי הכנסת שהבאנו אותם לפה.
עופר בן שבת: המשמעות, זה שהם שרים מאוד יפה, זה ברור וידוע ואנחנו רואים, השאלה מה הם למדו מהשירים, המורה שולי.
המורה שולי: מי רוצה להגיד לי איזו מלה חדשה הוא למד מאחד השירים?
תלמידים: סכר – קיר שחוסם את המים.
תלמידים: מה עיר הבירה של רוסיה.
המורה שולי: זה היה בשיר אחר.
תלמידים: אשד – מפל מים.
תלמידים: מסים זה כסף שמשלמים למדינה.
אלי ברדה: גם לעירייה.
תלמידים: מטר, גשם.
אלי ברדה: יפה.
אלי ברדה: אנחנו חייבים לרוץ.
אלי ברדה: אני רוצה לתת לכם מזכרת מהביקור של חברי הכנסת, אז אנחנו נצטלם איתכם.
אלי ברדה: (סיור בבי"ס 'יערת העמק')
תלמידה: כמו שאתם רואים, אנחנו לומדים במחשבים, בתוך השיעורים אנחנו לומדים במחשב.
תלמידה: מצד ימין יש את סרגל הכלים שבו המורים מכניסים את קבצי הוורד ועוד דברים.
תלמידה: בנוסף יש גם קישורים לאתרים מומלצים, כמו האקדמיה ללשון העברית וספר הלימוד.
תלמידה: החודש יש לנו את הכוכב הלשוני שיושב פה איתנו והוא הכין מצגת לפירושי מלים.
תלמיד: מישהו יודע מה החידוש לדיסק-און-קי?
ראש העיר: זיכרון כיס.
המורה: ניסיון יפה.
המורה: מישהו מהילדים?
מורה: הכסן נייד, נכון.
תלמיד: מישהו יודע מה החידוש.
קריאה: מצבע.
המורה: זאת התשובה הבאה.
תלמיד: מישהו יודע מה החידוש לטוש או לורד?
אלי ברדה: אני אמרתי את זה בניסיון הקודם, מצבע.
תלמיד: מישהו יודע מה הוא החידוש ל...
מורה: זאת היתה טעימה קצרה.
ציון פיניאן: יש לי שאלה.
ציון פיניאן: למה בחרו במלים האלה?
המורה: על זה אין להם תשובה, התשובה אצל האקדמיה ללשון עברית.
המורה: המשקל הוא משקל מקטל.
ציון פיניאן: מה מציין משקל מקטל?
המורה: כלים ומכשירים.
המורה: זה חומר של כיתה ט', הם רק היו צריכים לחפש את החידושים של האקדמיה.
המורה: הם רק מכירים את השורש, שורש צב"ע למצבע, השורש דג"ש למדגש.
תלמיד: עכשיו אנחנו באתר הכיתה שלנו, כיתה ח'2 ו...
תלמיד: כמו למשל...
תלמיד: שיעורי בית, לוח מבחנים, ויש לנו גם את הפורום שלנו, בפורום אנחנו יכולים להכניס מצגות וקבצים וגם המורה יכולה להכניס קבצים ושאלות לשיעור חינוך, כמו למשל שאלה בנושא האינטרנט, שדיברנו על זה בשיעור הקודם.
תלמיד: בשיעור לשון עשינו פרסומות לבית הספר.
תלמיד: רוב הילדים הציגו את הפרסום, כמו למשל אלכס.
קריאה: כל תלמיד כתב פרסומת?
המורה: כן.
המורה: במסגרת שיעורי לשון למדנו על טקסט שכנוע, על אמצעי שכנוע, ובכיתה הזאת אפשר היה לעשות מצגת כיתתית עם פרסומות והתלמידים פרסמו את בית הספר.
תלמיד: במסגרת שיעורי הלשון אנחנו עסקנו באמצעי שכנוע וכל תלמיד היה צריך להכין שקופית.
תלמיד: יש פה כמה סוגים של אמצעי שכנוע, כמו משפט... שמות תואר כמו מתקדמות ו... ומלה טעונה חיובית כמו חלום.
תלמיד: כולם זה גם אפקט העדר, שכולם יכולים ורוצים לקבל.
תלמיד: אני הוספתי פה גם תמונות כמו של שיעור ספורט ושאנחנו נהנים בכיתה, שכל תמונה, כמו שאומרים, שווה אלף מלים.
תלמיד: שנת הלימודים הנוכחית היא שנת השפה העברית, בעקבות זה החלטנו לעשות עבודת חקר ופה המורה העלתה לנו קבצים לעבודת החקר ונתנו לנו עבודה.
לייה גולן: מה אתם חוקרים?
תלמידה: אנחנו חוקרים על פרסומות משלוש תקופות; תקופת התחייה, מלפני קום המדינה, אחרי קום המדינה ובתקופתנו.
תלמידה: זו פרסומת מתקופת התחייה, מלפני קום המדינה.
תלמידה: אפשר לראות שלא היה צבע, היה רק שחור-לבן, שפה גבוהה, לא היו תמונות.
תלמידה: זו פרסומת מאחרי קום המדינה, שבתקופה הזו היה חשוב אחדות העם.
תלמידה: התחילו להשתמש בתמונות.
תלמידה: וזו פרסומת בתקופתנו.
תלמידה: יש צבעים.
תלמידה: פה פחות שפה תקינה, יש פה סלנג, החופשה של הלייף, זה לא בעברית, זה בלועזית.
מורה: למה השמות בלועזית?
תלמידה: בגלל ההשפעה של האמריקאים על החברה הישראלית.
מורה: תודה רבה.
מורה: תודה לכל התלמידים.
מורה: אנחנו מזמינים אתכם להסתובב קצת בין התלמידים, אם אתם רוצים לראות עבודות.
לייה גולן: אין לנו זמן.
לייה גולן: תודה, תיהנו.
לייה גולן: אנחנו נמשיך.
לייה גולן: (כיתה ח'3)
מורה: ...
מורה: שהיתה נבחרת של נאס"א, כל מיני תמונות.
מורה: ופה יש לנו כל מיני דברים של ילדים על מולקולות של נוזל, של גז, של מוצק וכל מיני דברים כאלה.
מורה: ועכשיו נעלה למעלה לראות את הדגמת כיתות מופת את המחשבים.
אלי ברדה: שלום לכולם, איזה כיתה זו?
תלמידים: ח'3.
אלי ברדה: היינו ב-ט'2 בפעם הקודמת, לא?
אלי ברדה: בביקור הקודם.
לייה גולן: אז זה היה ט'4.
אלי ברדה: אז הגיע התור של ח'3.
אלי ברדה: אז נמצאים איתנו פה חברי ועדת החינוך, התרבות והספורט בכנסת.
אלי ברדה: יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת אלכס מילר, וחבר הוועדה, חבר הכנסת ציון פיניאן, יחד עם נציגי משרד החינוך וצוות הוועדה וצוות הרשות.
אלי ברדה: אז שלום לכם.
מורה: שלום, בוקר טוב.
מורה: אתם מתארחים כרגע בשיעור מדעים של כיתת ח' מופת.
מורה: כל ראש קבוצה לוקח מגש ותיכף טלי תסביר קצת.
מורה: את רוצה קצת לספר מה אנחנו לומדים במדעים?
תלמידה: אנחנו בשיעורי מדעים לומדים על חשמל.
תלמידה: היום אנחנו לומדים ניצול, על השפעת אורך המוליך, על השפעת עוצמת הזרם, אנחנו נשתמש במוליכים של חום ניקל ואחרי שנעשה את הניסוי אנחנו ניכנס לאתר ונרשום דוח ניסוי.
מורה: בדרך כלל יש תכנית חדשה, אני לא יודעת כמה מכירים פה מבחינת תכנית הלימודים.
מורה: כל נושא מדע וטכנולוגיה עבר שדרוג מלפני שנה בתכנית הלימודים, התכנים השתנו, הדרכים השתנו.
מורה: מלבד תכנים אנחנו עובדים יותר על מיומנויות והספק של ידע כדי להתאים את עצמנו למבחנים של הפיז"ה הבין לאומיים.
מורה: חל שינוי, שדרוג, עצום מבחינת התכנים, כרגע יש קצת בעייתיות מבחינת הספרים, עדיין לא יצאו ספרים שתואמים את תכנית הלימודים החדשה.