GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס מילר: מי רוצה לבנות חללית?
ארתור: אני המנהל הכללי של ווי טק טכנולוגיות.
ארתור: אנחנו מפעילים בשיתוף עם הטכניון קורסים לכיתות מצוינות, כשיש לנו כמה בתי ספר שאנחנו עובדים איתם בבוקר, תוך כדי מערכת הלימודים, בעיקר בצפון.
ארתור: ראש המועצה, מר גרשון מסיקה, פנה אלינו יחסית בשלב מאוחר של שנת הלימודים וביקש להכניס לשני בתי ספר כאן ברשות את הנושא של מצוינות ותחום של פיתוח חשיבה ביקורתית וחינוך לערכים ואשכולות של מדעי החלל ואשכולות של רובוטיקה.
ארתור: הילדים כבר חודש מקבלים את הקורס בתוך מערכת הלימודים ואני בזמנו, כשנפגשנו, הייתי קצת סקפטי, כי להכניס את התכנית באמצע שנת הלימודים, זה קצת מורכב.
ארתור: אבל אנחנו גילינו גם מבחינת הסגל, מבחינת בית הספר, מבחינת גמישות ונכונות ורצון, שגרשון באמת כשהוא אמר שיש להם את הנכונות והגמישות הזאת, שזה גם קיים בפועל ומאוד שמחנו, וגם מבחינת הילדים, קצב ההתקדמות הוא מאוד מהיר, יחסית למה שאנחנו מכירים.
ארתור: החבר'ה אחרי חודש עבודה נמצאים ברמת התקדמות של חודשיים בערך.
ארתור: זהו מבחינתנו.
כרמלה בן ציון: בכיתות עצמן, אנחנו עוד מעט מתחברים לעץ הדעת, שזה...
אלכס מילר: מחשבים זה משהו שנשאר כאן או שהולכים איתם הביתה?
כרמלה בן ציון: לא, לא, נשאר בבית הספר.
מורה: באתר אופק באינטרנט, אבל אנחנו מתחילים בשעה טובה.
אלכס מילר: מצוין, בהצלחה.
כרמלה בן ציון: אמרתי לכם שאנחנו בשבוע של אילן רמון ויש כאן אמא שמתנדבת, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם ההורים.
אמא מתנדבת: מה שאנחנו מכינים זה את הד.נ.א הבית ספרי שמורכב מהחלומות של כל ילד וילד, החלומות והתקוות והאמונה שכמו שאילן רמון הצליח להגשים אותה ולהגיע למקומות הגבוהים ביותר, אז גם אנחנו יכולים וכל ילד הוא בעצם כוכב שיכול להאיר ולהיות מואר, ובעזרת זה שאנחנו מחוברים יחד ברשת ד.נ.א ענקית, שעל כל כדור כתוב התכונות החיוביות שאנחנו שואפים אליהן, אנחנו נצליח.
אמא מתנדבת: זו בעצם שרשרת גדולה וארוכה.
כרמלה בן ציון: זה 350 כדורים, כמספר הילדים בבית הספר.
יעקב כץ: בלי עין הרע, כן ירבו, אחדות ישראל.
כרמלה בן ציון: כן ירבו, ואני מקווה שהד.נ.א יגדל.
כרמלה בן ציון: תודה.
חיימון בלומנפלד: שערי תקווה הוא יישוב של 5,500 איש, יישוב מעורב.
חיימון בלומנפלד: על כך גאוותנו, שאין פה ועדות קבלה, יש פה תמונת ראי של עם ישראל, אלה לצד אלה, דתיים, חילוניים, עולים חדשים, ותיקים, צעירים, מבוגרים, בעלי מעמד סוציו אקונומי גבוה מצד אחד, מצד שני כאלה שמביאים להם סלי מזון הביתה.
חיימון בלומנפלד: אני טוען שזה חלק מהיופי של הקהילה, המסר לילדינו, שכולם נולדים שווים, ויש כאלה ששפר עליהם גורלם יותר.
חיימון בלומנפלד: חינוך להתנדבות, לנתינה, לתרומה.
חיימון בלומנפלד: שערי תקווה, כמובן בליווי והובלה של מועצה אזורית שומרון, את נושא החינוך רואה כדבר מרכזי.
חיימון בלומנפלד: לא במקרה אתם יושבים באכסניה עם תנאים פיזיים ברמה כל כך גבוהה, הרי לא זו המתכונת שנותן משרד החינוך.
חיימון בלומנפלד: פה שמו כספים גדולים גם הוועד המקומי מתקציבו הדל, שהוא מכספי ארנונה, וגם המועצה האזורית שומרון כמובן.
חיימון בלומנפלד: אנחנו עושים פה המון דברים, אחד מהדברים שאולי היה מעניין לספר לכם זה שאנחנו עושים פה חידון תנ"ך אזורי לכל ארבעת היישובים, שערי תקווה, אלקנה, עץ אפרים ואורנית.
חיימון בלומנפלד: זה גוש של קרוב ל-20,000 איש, ולמשל בזמנו שכרנו את שירותיו של פנחס נריה, הנפקנו פה מקראה, זה נכנס לתכנית הלימודים של כיתות ה' בכל האזור.
חיימון בלומנפלד: אתם מבינים שלדברים האלה יש ערך מוסף מאוד גבוה.
חיימון בלומנפלד: יש פה הרבה חינוך לטבע, יש פה אתרי מורשת.
חיימון בלומנפלד: עשינו לאחרונה מפת שביל טיילת שערי תקווה עד נמל תל אביב, לא תאמינו, 40 קילומטר, התחברנו לטיילות קיימות, אבל היה חשוב לנו שזה יגיע להכרה בכל האטלסים השונים, הוועדה לשבילי ישראל, סימנו, עם בני הנוער, עם הוועדה.
חיימון בלומנפלד: היום בן אדם יכול לצאת ברגל באופניים לטייל וגם ללמד את אלה שנמצאים כל כך קרוב אלינו, שיבינו שבעצם הכל זה גוש אחד ואין קווי 67'.
חיימון בלומנפלד: עשינו את זה גם מסיבות מדיניות פוליטיות, בדיוק בשביל להראות את העניין הזה.
חיימון בלומנפלד: אז מי שירצה אחרי זה, יש פה מפה מסודרת.
חיימון בלומנפלד: אלה המלים בקצרה קצת עלינו.
חיימון בלומנפלד: אם יש שאלות על שערי תקווה, אני אשמח לענות.
יעקב כץ: כמה משפחות?
יעקב כץ: לא כמה נפשות.
חיימון בלומנפלד: כ-1,100 משפחות, 5,500 איש.
חיימון בלומנפלד: וכל הזמן בונים פה.
יעקב כץ: ---בשני מובנים, גם בבנייה מסביב או גם האנשים בבתים שלהם, קומות, בלי עין הרע?
חיימון בלומנפלד: בונים.
חיימון בלומנפלד: יש פה קודם כל די מגרשים פנויים.
חיימון בלומנפלד: יש פה סדר גודל של 70 מגרשים פנויים לדו משפחתי, עכשיו קמה פה מול העיניים, ראיתם, שכונה ט', שזה השטח היחיד שהוא אדמות מדינה, אדמות מינהל, ואנחנו מחכים לעזרה שלכם בנושא התב"עות מסביב, שמישהו שם למעלה יוציא כבר וישחרר את היכולת שלנו לבנות פה עוד אלפי יחידות דיור.
אלכס מילר: אני רוצה, לפני שאנחנו מתפזרים, לסכם את הסיור שהיה לנו בשומרון.
אלכס מילר: חשוב לי, כיושב ראש הוועדה, לציין שמבחינתנו אני רואה בחומרה כל ניסיון של עשייה של איזה שהוא צעד בכיוון הפוליטיקה על חשבון הילדים, ואני פונה מכאן לשר הביטחון ולשר החינוך, לאשר את כל אותן הבקשות בכל מה שקשור במבנים שנותנים מענה במה שקשור בחינוך הילדים שלומדים ביישובים באזור יהודה ושומרון וכמובן שאין לי שום ספק שאנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו במדינת ישראל בשנות האלפיים שהילדים לומדים במצב של תת תנאים, ועל כך אני פונה גם, כמו שציינתי, לבוא ולתקן את כל אותם ההיבטים שדורשים תיקון במיידית, לתת מענה גם להיבט של ההסעות ומה שקשור למיגון של ההסעות ואישור של המבנים, שצריכים להיות ביישובים, ושייתנו מענה גם לגני הילדים וגם למוסדות חינוך.
אלכס מילר: אנחנו נקיים ישיבה מסודרת בוועדת החינוך בכל מה שקשור למבנים והסעות, ליום חינוך ארוך ולתקציבים שצריכים להגיע למערכת.
אלכס מילר: אנחנו מצפים מהשרים שאחראים על אכיפת החוק בכל מה שקשור לחינוך ולביטחון של הילדים שגרים ולומדים ביהודה ושומרון, שייתנו מענה בכל מה שהם צריכים לתת מענה ולא יעכבו אישורים ויעשה פוליטיקה זולה על חשבון הילדים.
אלכס מילר: בזה אני חושב שאנחנו נסכם סיכום ביניים.
אלכס מילר: כאשר אנחנו נכנס ישיבה בוועדת החינוך, אנחנו נרד לפרטים של כל יישוב ויישוב וכל בקשה ובקשה ונראה איפה הדברים עומדים, אבל אני כבר אומר שכל מי שנמצא כאן, גם מטעם משרד החינוך, גם משרד ראש הממשלה וגם משרד הביטחון, שעד הישיבה הזו כל אותם דברים שניתן לעשות ולבצע אותם כבר עכשיו, שיעשו, שלא יחכו לישיבה, כי אז אנחנו באמת נראה מה התקדם מהיום עד היום שאנחנו נקיים ישיבה בוועדת החינוך.
אלכס מילר: זה בשלב זה וכאשר אנחנו נגיע לכנסת, אנחנו נראה איך אנחנו מקדמים את אותן הבקשות שהעליתם על סדר יומנו.
כרמלה בן ציון: גרשון ביקש שאני אספר לכם על פרויקט נוסף שיש בבית הספר.
כרמלה בן ציון: יש לנו קשר עם התפוצות.
כרמלה בן ציון: חברנו לקהילה בלוס אנג'לס, דרך הווידיאו קונפרנס, וחגגנו ביחד את סעודת ט"ו בשבט ביום ראשון האחרון.
כרמלה בן ציון: הקרנו על המסך, הם ראו אותנו, אנחנו ראינו אותם, וכל הזמן יש לנו קשר, גם של מכתבים, גם דרך הפייסבוק וכולי.
כרמלה בן ציון: אני מקווה להעלות אותם לארץ.
כרמלה בן ציון: וגם טל ברודי היה כאן במסגרת הזו והילדים צפו וראו.
אלכס מילר: הכל נרשם, כל מה שאתם אומרים.
אלי ברדה: וזה בעצם מקביל לוועדת חינוך שמתקיימת בכנסת, אלא שהיא מתקיימת היום במגדל העמק.
אלי ברדה: אז זו ועדת חינוך פורמלית, כאחת הישיבות של הוועדה ולא איזה ביקור של חברים במגדל העמק.
אלי ברדה: דבר שני, ברמת תיאום הציפיות שלנו, מעבר לזה שאנחנו רוצים להציג באמת את העשייה שלנו במגדל העמק, אנחנו נציג גם את האתגרים שהעיר שלנו מתמודדת, האתגרים הייחודיים שלה, ונרצה שוועדת החינוך תסייע לנו לקדם את העניינים, כי אפשר לומר שמול משרד החינוך באפיק הפורמלי אנחנו קצת מתקשים לקדם את העניין ואנחנו נדבר על זה תוך כדי הסיור שלנו היום כאן.
אלי ברדה: אנחנו נתחיל עם מצגת.
אלי ברדה: היה חשוב לי שכל מנהלי בתי הספר יגיעו וגם ישמעו את ההתמודדויות שיש לשטח מצד אחד, אל המחוקק מצד שני, כשבתווך הגוף המבצע, משרד החינוך.
אלי ברדה: אנחנו נתחיל עם המצגת ונתעכב היכן שצריך.
אלכס מילר: בשביל הפרוטוקול אני צריך לפתוח את הישיבה.
אלכס מילר: אז קודם כל אני שמח שבאמת הצלחנו להתארגן ולהגיע למגדל העמק.
אלכס מילר: בעיקרון ועדת החינוך עושה מדי שבוע סיורים במקומות שונים בארץ, היום אנחנו אצלך, על פי בקשתך.
אלכס מילר: אני מאוד מעריך שאתם עושים עשייה מאוד יפה וגדולה, כאן באזור הזה, בכל מה שקשור למערכת החינוך ולשאר הדברים.
אלכס מילר: אני מברך אותך על כך, מברך על השותפים שיש לך כאן, גם סרגיי וכל מי שנמצא ומסייע לחיזוק העיר ולכל מה שאתם בעצם לקחתם כאג'נדה ואג'נדה חינוכית זה דבר מאוד חשוב ואני חושב שכל ראש עיר צריך לקחת את זה על עצמו ולהוביל את זה.
אלכס מילר: מבחינתנו מה שחשוב שבאמת תציגו לנו את הדברים הכלליים שקורים כאן בעיר, אבל יותר חשוב לי לשמוע מה הבעיות ובמה אנחנו נוכל לסייע.
אלכס מילר: כמו שציינת, חבר ועדת החינוך, ציון פיניאן, עושה תפקיד נוסף, תפקיד בכיר מאוד, הוא מרכז הקואליציה בוועדת הכספים, אני הייתי פעם שם, הייתי חבר ועדת הכספים, בגלל שעכשיו אני יושב ראש, אז את כל זמני אני נותן לחינוך, תרבות וספורט, אבל ציון, הוא יכול, בשיתוף פעולה, על אותם הנושאים שאולי נשמע כאן היום, לסייע בחיזוק העיר, דרך ועדת הכספים, ועדת החינוך, עם הקשר ההדוק שיש לנו עם שר החינוך.
אלכס מילר: אתם, כחלק ממפלגתו ואני כמישהו שנותן את ההיבט הפרלמנטרי ליוזמות שמוביל משרד החינוך.
אלכס מילר: אז כמו שציינתם, אנחנו נפתח, אתם תראו לנו מה קורה כאן ואני מאמין שבסיכום אנחנו נתייחס לכל אותם ההיבטים שתעלו כאן במשך היום.
אלכס מילר: שיהיה בהצלחה.
אלי ברדה: תודה ליושב ראש.
אלי ברדה: לי חשוב להסביר גם לחברים שוועדת החינוך, התרבות והספורט מורכבת מיותר חברים מאלו שהגיעו לכאן, כמו שאתם מבינים, ואנחנו מאוד מעריכים את אלה שהגיעו ומאחלים בהצלחה לחברי הכנסת האחרים שנבצר מהם להגיע.
אלכס מילר: בדרך כלל עצם העובדה שציון הגיע זה כבר מעלה אותנו בממוצע של חברי הכנסת שמשתתפים בסיורים.
אלי ברדה: אם הוא מעלה, זאת אומרת שזה ב-100%.
אלכס מילר: אין מה לעשות, העובדה שהממשלה שלנו מורכבת מקרוב ל-30 שרים וסגני שרים שהם גם חברי כנסת, כמובן שהכנסת מכילה ועדות בפחות של שליש מחברי הכנסת שצריכים להיות שם, אז אין מה לעשות.
ציון פיניאן: בוקר טוב לכולם.
ציון פיניאן: אני מברך את השיטה שהנהיג יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת מילר, לבקר ולראות את הדברים מקרוב, כדי להכיר את הנושאים מקרוב.
ציון פיניאן: אני בן בית במגדל העמק, לפני שבועיים הייתי פה בסיור עם נציגים, גם ממשרד החינוך, ואני מכיר ומוקיר גם את מערכת החינוך במגדל העמק, כי החצי השני שלי הוא ממגדל העמק, אז אני מכיר את זה מקרוב.
ציון פיניאן: אני מכיר גם את התוצאות ונעשתה בשנים האחרונות שהיא עבודת קודש בנושא של מערכת החינוך במגדל העמק ואנחנו גם עוקבים אחרי כל הנושא של הבגרויות וזה הולך ועולה וזה טוב מאוד, והחצי שנמצא אצלכם היה פעם טבריאני, ראש העיר, התחלפנו.
ציון פיניאן: אז שיהיה לנו דיון פורה ויום נעים.
אלי ברדה: האדם הוא תבנית נוף מולדתו.
אלי ברדה: חברים, אנחנו פותחים.
אלי ברדה: הפרופיל היישובי שלנו בפניכם.
אלי ברדה: שטח השיפוט שלנו אמור לגדול, 1,500 דונם זה תוספת שטחים שאנחנו אמורים לקבל מהמועצה האזורית עמק יזרעאל, זה בתהליך סיום ואני מקווה שזה יהיה בקרוב.
אלי ברדה: המצב הסוציו-אקונומי הוא עם כוכבית כי הוא התעדכן במרץ בשנה שעברה, והוא לא משקף את המציאות הכלכלית חברתית בעיר, שהיא יותר קשה, אשכול 4 ולא אשכול 5.
אלי ברדה: על הנייר זה אשכול 5, המציאות זה אשכול 4 ובתקציבים אנחנו מפסידים כ-10 מיליון שקלים בשנה בגלל השיפור הזה.
אלי ברדה: ברמת האוכלוסייה.
אלי ברדה: העיר קולטת עלייה, כ-30% אפילו פלוס עולים חדשים.
אלי ברדה: יש פה גם קהילה דתית חרדית משמעותית, מוביל אותה הרב גרוסמן, מחרה מחזיק אחריו הרב מנחם, הרב הספרדי, עם המוסדות שלו, ויש גם את מוסדות חב"ד ויש עוד דברים יותר קטנים שעוד לא הגיעו לשלב שהם יירשמו על השקף הזה, אבל הם בשטח.
אלי ברדה: ההתפלגות של העולים, בעיקר כמו שאתם רואים, מחבר העמים, אבל גם יש לנו מקווקז, מאתיופיה, מדרום אמריקה וכדומה, אבל מעל 10,000 עולים בעשור האחרון הם במסלול שגם השקף התרגש ממנו.
אלי ברדה: האתגרים שלנו, אנחנו קוראים להם האתגר החיצוני, זה מול המועצה האזורית עמק יזרעאל, היא מאתגרת אותנו בגלל ההרחבות בקיבוצים, היישובים הקהילתיים, הרצון שלה למשוך תושבים מפה לשם וגם כמובן מערכת החינוך הקיבוצית שפתחה את שעריה לתושבי העיר לכאורה, כל האזור, ואז הם מנסים למשוך תושבים מפה.
אלי ברדה: זה אופייני לכל הערים, במיוחד ערי הפיתוח, שחבוקים או חנוקים בקיבוצי ויישובי מועצות אזוריות.
אלי ברדה: האתגר הפנימי שלנו זה העניין של הרכב האוכלוסייה והדירוג הסוציו אקונומי, עם החידוש של חילוני-דתי, ותיק ועולה, אבל גם של מערכת החינוך העצמאית הפנימית, אותן מערכות חינוך שהזכרנו, של הרבנים של העיר, שלכל אחד מהם יש עמותה ומוסדות חינוך משלו.
אלי ברדה: הם מאתגרים אותנו מבפנים, במשיכה של התושבים אל מוסדות החינוך שלהם.
אלי ברדה: תלמיד שעובר מהממלכתי או ממלכתי דתי למגזר העצמאי, זה תלמיד שיצא מהמערכת שלנו ועבר למערכת השנייה.
אלכס מילר: יש לכם גם סמינרים כאן?
אלכס מילר: איפה הם לומדים?
אלי ברדה: הם בעיקרון מחוץ לעיר.
אלכס מילר: הם עושים את היסודי, חטיבת ביניים ואז יוצאים מהעיר.
אלי ברדה: יש להם עכגשיו גם חטיבה עליונה פה ורק ההכשרה למורים אחר כך היא החוצה.
אלכס מילר: לא, התכוונתי בסמינרים לחרדים.
אלכס מילר: החרדים עושים את התיכון שלהם בסמינרים.
אלי ברדה: זה מתחלק לכל מיני מגזרים.
אלי ברדה: יש שלהב"ת בתוך העיר שהיא נותנת מענה לבנות שיכולות להמשיך ללמוד פה גם את התיכון ויש בנות אחרות, שהולכות לבית יעקב.
רבקה וידר: נושא האפליה מוכר כאן במגדל העמק?
אלי ברדה: לא, אנחנו לא מכירים את זה.
אלי ברדה: אנחנו רואים את זה בצורה מאוד הוגנת, אין אפליה.
אלי ברדה: בתעשייה; העיר שלנו מהווה מוקד תעשייה אזורי, יש לה מספר אזורי תעשייה, המעמד שלנו הוא לחבר את התעשייה לחינוך ואת החינוך לתעשייה, ששתי המערכות הגדולות האלה, חינוך ותעשייה, לא יתקיימו ויחיו כקווים מקבילים שאין חיבור ביניהם.
אלי ברדה: אם נצליח לחבר את החינוך לתעשייה, זה אומר, מה שאומר בהמשך החזון החינוכי שלנו.
אלי ברדה: השאיפה שלנו לא להיות שואבי מים וחוטבי עצים בהקשר של להשתלב בשדרת הניהול של המפעלים ולהוריד פה את האבטלה.
אלכס מילר: אתם בתוך פיילוט של משרד החינוך לחיזוק הטכנולוגיות, טו"ב?
אלי ברדה: אנחנו בטו"ב (טכנאים ובגרות).
אלי ברדה: יש לנו תכניות לקשר עם התעשייה וגם פניות של טו"ב בבתי הספר.
אלי ברדה: שקף הרווחה פה לפניכם.
אלי ברדה: אני לא אפרט אותו, אבל הוא שקף משמעותי שמשקף את מה שאנחנו אומרים על הדירוג הסוציו אקונומי,4 או 5.
אלי ברדה: הנתונים פה הם משמעותיים.
אלי ברדה: נתח התקציב ברווחה הוא גדול, הוא כמעט 19%, אחוז אוכלוסייה גדול יחסית שמשתכר שכר מינימום ואחוז גבוה של משפחות או מטופלים מכלל האוכלוסייה מוכרים על ידי מחלקת הרווחה.
אלי ברדה: זה אתגר מאוד מאוד גדול כשאתה בא לקדם עיר, או בא לקדם את מערכת החינוך, כי נתוני הפתיחה הם מאוד גדולים, הפערים מאוד משמעותיים וההשקעה הראשונית היא גדולה מאוד.
אלי ברדה: לפני שאתה מתחיל לעשות את הצעד הראשון.
אלי ברדה: החזון שלנו הוא כמו שלפניכם, אנחנו רוצים שמערכת החינוך שלנו תצמיח בוגר איכותי, שיוכל לעשות שירות משמעותי בצה"ל, שיוכל להתקבל לפקולטה יוקרתית בטכניון וכדומה באקדמיה, עם זה הוא יוכל להשתלב בהיי טק כמהנדס וכהנדסאי, וכמובן להשתקע בעיר.
אלי ברדה: אם המעגל הזה של החזון מתקיים, והילד צומח בתוך מערכת החינוך ובסוף משתלב בתעשייה כאן ומשתקע בעיר, זו תמצית החזון שלנו.
אלי ברדה: זה אומר שדרך מערכת החינוך נוכל לחזק את העיר.
אלי ברדה: זה לא מעשה קסמים, זה לא קורה מהיום למחר, זה תהליך סיזיפי ארוך שנים, עם השקעה גדולה מאוד, וחרף הגזרות החוזרות ונשנות שהעולם הביא עלינו ושאנחנו גם יוזמים על עצמנו, ועברנו כמה גזרות כאלה בשנים האחרונות ולמרות הכל המשכנו לחזק את מערכת החינוך אצלנו ולא לפגוע בהשקעות הקודמות שלנו, אחרת כל התהליך היה נעצר או נסוג.
אלי ברדה: או שכל ההשקעה היתה יורדת לטמיון.
אלי ברדה: כמו שאמרנו, בתעשייה אנחנו רוצים לשמר את התעשייה שישנה כאן, רוצים להביא מפעלים חדשים וגם מצליחים להביא.
אלי ברדה: מפעל גדול כמו טרה של ציון זו הזדמנות לספר לכם שאני באופן אישי כמעט ארבע שנים עובד מול שרי התעשייה ושרי האוצר למיניהם וגרם ראשי ממשלה כדי שטאואר יקבל את המענק שמרכז ההשקעות הבטיח לו, ובגלל הרבה סיבות פחדו לאשר את זה ולאחרונה הצלחנו לאשר את זה, ממש בסוף השנה, לפני אישור התקציב, ולמרות שזה אושר ברמה של שר האוצר ושר התעשייה, המסחר ותעסוקה, ומרכז השקעות, התהליך הסופי מסתיים בוועדת הכספים.
אלי ברדה: בגלל שיש מלחמות בתוך ועדת הכספים, בין היושב ראש לאוצר, אז הוא קובע את סדר היום ויש הרבה דברים שהוא מוריד כדי להפעיל מנופים על הממשלה.
אלי ברדה: הפעלתי את ציון, וזו ההזדמנות לפרגן לו, כמרכז הקואליציה בוועדת הכספים, שיעלה את זה על סדר היום, למרות שזה לא היה על סדר היום, והוא הצליח להפעיל את הקסמים שלו שם וזה עלה וזה בוצע.
אלי ברדה: לכן אנחנו גם מחזקים מפעלים קיימים, כמו טאואר למשל או פלקסטרוניקס, גם מביאים נוספים.
אלי ברדה: אנחנו מחייבים ממש, ברמה של לחייב, כל מפעל פה להוסיף תו תקן חברתי למוצר שלו.
אלי ברדה: אנחנו אומרים לכל מפעל, אם אתה פה, אם ראש העיר עוזר לך מול מרכז ההשקעות או בכנסת או בממשלה, אתה תעשה משהו לקהילה.
אלי ברדה: משהו.
אלי ברדה: אנחנו יושבים איתו על המשהו שהוא רוצה לעשות והוא מתחבר לזה.
אלי ברדה: הנושא של איכות הסביבה גם הוא נושב מאוד חשוב לנו.
אלי ברדה: העיר ממוקמת סביב חורש ויער טבעי וריאות ירוקות, שחשוב לנו לשמר אותן.
אלי ברדה: גם כשאנחנו באים להתפתח בתעשייה או במגורים, אנחנו לוקחים בחשבון את הנושא של חשיבה ברת קיימא, לקחת את כל נושא איכות הסביבה ולשמר אותה גם לדורות הבאים.
אלי ברדה: אנחנו מאמינים שביחד, שלושת העיגולים שאתם רואים פה; חינוך, איכות סביבה ותעסוקה-תעשייה, הם מעלים את איכות החיים והם האינסנטיב הזה שגורם לאדם להגיע לעיר או להישאר בעיר.
אלי ברדה: תושב, צריך לשמר אותו שיישאר בעיר, ותושב חדש – אם הוא עובד בתעשייה, בנצרת עלית או בעפולה, ואם הוא רואה שיש פה איכות סביבה ותעסוקה ומערכת החינוך היא טובה, אלה הגורמים שגורמים למוביליות של האדם לנוע ולהתמקם.
אלי ברדה: מבחינת נתוני מערכת החינוך ביישוב – אתם יכולים לראות שהמספרים בין המגזר העצמאי, בשורות למטה, לבין המגזר הממלכתי וממלכתי דתי, הולכים ונסגרים, משום שבארץ כולה מספר התלמידים בממלכתי ובממלכתי דתי מצטמצם לעומת מספר הילדים במגזר הדתי ולהבדיל אלף אלפי הבדלות במגזר הערבי.
אלי ברדה: אנחנו רואים את המספרים האלה, כמה גנים יש לנו מול כמה גנים שיש במגזר העצמאי?
אלי ברדה: לצערנו הרב אחוז הילודה הוא נמוך יחסית, החבר'ה הדתיים מקיימים היטב את מצוות פרו ורבו ועל כל גן שאנחנו סוגרים הם פותחים גן.
אלי ברדה: זו הסיטואציה ממש.
אלי ברדה: אנחנו מנסים לחזק את העיר בתושבים חדשים, פתחתי את השקף עם שינוי הגבולות המוניציפליים, התהליך הזה קצת תוקע אותנו או מעכב אותנו ואנחנו מחפשים גם את המענה לאתגר הזה של המספרים.
אלכס מילר: יש לך פרויקטים עם הצבא, עם אנשי קבע, משטרה?
אלי ברדה: לא ברמה של הפרויקטים של אנשי קבע שהם---
ציון פיניאן: יש לכם בנות שירות פה.
אלי ברדה: יש בנות שירות פה.
אלי ברדה: יש פה גרעין נח"ל ויש פה בנות שירות.
אלי ברדה: אבל מבחינת מה שחבר הכנסת מילר שאל, אין לנו שכונה של 'בנה ביתך' של יוצאי צה"ל או דרך משרד הביטחון.
אלכס מילר: יש לך פה את רמת דוד.
אלי ברדה: כן, אבל בגלל שרמת דוד היא עצמה קיבוץ ומימין ומשמאל יש את כל יישובי עמק יזרעאל, בדרך כלל הטייסים ואנשי הקבע גרים בעמק, אז הם אומרים 'מה זה משנה במגדל או בעמק, ביחד זה מגדל העמק'.
אלי ברדה: מספר בתי הספר שאתם רואים פה ביישוב, גם פה, בהקשר של הממלכתי והעצמאי, אתם יכולים לראות חמישה בתי ספר יסודיים שאחד מהם הוא ממלכתי דתי בלבד, שאנחנו מנסים לשמר אותו ממש בשיניים ולחזק אותו כדי שיהיה פה ממלכתי דתי.
אלי ברדה: לצערי הרב שרי החינוך מהממלכתי דתי לדורותיהם אף פעם לא עזרו בהקשר הזה.
אלי ברדה: ההיפך, חיזקו את ה...
אלי ברדה: אבל את זה כבר ההיסטוריה תשפוט.
אלי ברדה: חטיבות הביניים – יש לנו שתיים, אחת מהן עצמאית, 'יערת העמק'.
אלי ברדה: חטיבה עליונה אחת, יש לנו רק תיכון מקיף אחד, על שם רוגוזין.
אלי ברדה: יש לנו מתקן פסגות ויש לנו פה שבעה בתי ספר יסודיים, בהתפלגות של 4 ממגדל אור, אחד מנר הצפון, שתיים של חב"ד ובתי ספר על יסודיים בעצמאיים, שבעה של מגדל אור, אחד נר הצפון ואחד חב"ד.
אלי ברדה: יש פה שקף שמראה משנת 2000 עד היום, בעשור האחרון, מה קרה עם מספר הילדים שהלכו לקיבוצים.
אלי ברדה: אנחנו יכולים לראות שיש ירידה.
אלי ברדה: ככל שנתנו מענה ואלטרנטיבות והיינו אטרקטיביים יותר, אז התופעה הלכה והצטמצמה.
אלי ברדה: המספרים פה הם יפים, מ-224 ב-2000 ל-160 ב-2010.
אלי ברדה: יש פה ירידה לאורך השנים והמגמה הזאת נשמרת.
אלי ברדה: אני יכול לומר לכם פה, בגלל שזה שולחן מקצועי, אנחנו לא עושים רושם על אף אחד, זה חידוש של שני תהליכים, לא רק של תהליך אחד.
אלי ברדה: תהליך אחד זה שהמערכת שלנו התחזקה ונתנה מענים ופתרונות, ותהליך שני, שגם הקיבוצים הגיעו לרוויה שאמרו, 'לא רוצים לקלוט יותר'.
אלי ברדה: ככל שמספר היישובים הקהילתיים שלהם התחזקו ובאו תושבים, לא היו להם מספיק כיתות לקלוט והם די צמצמו את האפשרות להיכנס לשם.
אלי ברדה: אבל זה לא רק, ברוב הגינותי אני אומר לכם גם את החלק הזה, אבל אני מאמין שזה חיבור של שני הדברים; הראשון, זה האטרקטיביות שלנו, ואני אומר לכם שיש גם תושבים שעזבו את העיר פה ליישובי הסביבה והם ממשיכים להביא את הילדים שלהם לגני הילדים.
אלי ברדה: עשיתי אתמול סיור בגני הילדים ונדהמנו לראות ילדים מכפר ברותתתתתת ומעוד יישובים, מכפר החורש ועוד, שמגיעים למערכת שלנו.
אלי ברדה: רשות אחרת לא היתה מקבלת אותם, אבל אני, משיקולים שלי, הסכמתי לקבל אותם, יכול להיות שזה חלק משינוי של מגמה שיפיץ את עצמו בתוך היישובים שם.
אלי ברדה: קצת על ההישגים שלנו: כמו שאתם רואים, שני בתי ספר זכו בפרסי חינוך, 'יערת העמק' זכתה בפרס החינוך וגם בפרס למניעת אלימות של ההסתדרות.
אלי ברדה: אורט רוגוזין זכה בפרס החינוך של רשת אורט.
אלי ברדה: טיפוח הישגי הזכאות, גם זה עשינו, גם עלייה בזכאות, אבל גם באיכות של תעודת הבגרות.
אלי ברדה: לא הלכנו על 'כולם 3 יחידות', כדי שנעלה ל-80% או 90%, אלא גם היינו מוכנים לספוג עלייה מתונה יותר, אבל שאיכות תעודת הבגרות תהיה טובה יותר ותאפשר להם בסוף להיכנס לאוניברסיטה.
אלי ברדה: וכמובן שיפור ההישגים במבחני המיצ"ב באנגלית.
אלי ברדה: אנחנו יכולים לראות את זה בכל היישוב.
אלי ברדה: יש פה פרויקט משמעותי של 'שותפות 2000' שיחד עם משרד החינוך ועם הרשות המקומית שמו פה משאב שמסייע לשפר את רמת האנגלית.
אלי ברדה: ראינו אותו כאחד מעקבי האכילס של הבוגר שלנו בזכאות לתעודת בגרות והתחלנו את זה ביסודי כדי שהוא יגיע מוכן יותר ולא יהיה non readers.
אלי ברדה: אנחנו נעשה פה אתנחתא של שלוש דקות, ננסה להקרין לכם סרטון קצר.
אלי ברדה: במקום להעלות פה רקדניות שיופיעו פה לפניכם, נקרין לכם את הסרט.
אלי ברדה: היום אגב, יש מודעה בעיתון מי זכה בפרס החינוך השנה, הטקס יתקיים ביום ראשון.
אלי ברדה: (סרט).
אלי ברדה: זה נראה אמנם נוסטלגי, אבל זה טרי.
אלי ברדה: כאמור, אמרנו את זה, ראיתם, גם השנה שני בתי ספר זכו.
אלי ברדה: זה לא מופיע בסרט כי זה היה בשנה שעברה.
אלי ברדה: גיורא יוספטל ובית ספר איליי זכו בפרס החינוך.
אלי ברדה: איליי בפרס החינוך הארצי של הממלכתי דתי וחינוך מיוחד וגיורא יוספטל בפרס החינוך של המחוז.
אלי ברדה: איך עושים את כל זה?
אלי ברדה: ראשית, הקמנו מספר פורומים.
אלי ברדה: במבנה הארגוני שלנו קיים צוות החשיבה, זה הצח"ה שאתם רואים מצד ימין שעומד בראשו ראש העיר, מינהל החינוך של הפיקוח, הרווחה, קליטה, מתנ"ס ומנהלים.
אלי ברדה: לצד זה יש לנו צוות היגוי מורחב יותר עם בעלי התפקידים שאתם רואים פה.
אלי ברדה: גם בצוות ההיגוי ראש העיר, מינהל החינוך, המפקח, מנהלי בתי ספר, אגף הרווחה, אגף הקליטה, מתנ"ס, יושבים מספר פעמים בשנה.
אלי ברדה: זו במה באמת לדון בסוגיות החינוכיות והחברתיות שלנו בתוך המערכת ולראות איך אנחנו מתכננים ומבצעים, הן לטווח קצר והן לטווח רחוק בראייה הוליסטית יישובית מערכתית, כדי באמת לקדם את המערכת.
אלי ברדה: רק בתהליכים כאלה, מובנים, רצופים, שבהם כולם מעורבים וכולם שותפים אפשר להתגבר על קשיים, לתת מענה לאתגרים וכמובן ליצור איגום משאבים, שיתופי פעולה וסינרגטיות ככל האפשר.
אלי ברדה: ברמה הארגונית איך עשינו את זה?
אלי ברדה: אז כמובן ראש העיר הוא מחזיק תיק החינוך.
אלי ברדה: מאז שנבחרתי תיק החינוך נמצא אצלי והוא לא היה נושא למשא ומתן קואליציוני והחברים הבינו את זה כבר.
אלי ברדה: לקחנו את החינוך והעמדנו אותו בראש סדר העדיפויות הלכה למעשה.
אלי ברדה: זה לא סוג של הצהרה, משהו פופוליסטי, צריך לצקת בזה תוכן יום יומי, כי זה אף פעם לא נגמר.
אלי ברדה: עבודה במבנה, עבודה ארגונית, כפי שהצגנו בשקף הקודם וכמובן שיתופי פעולה מובנים בתוך הרשות, דרך ארבעת הרגליים של החינוך, הרווחה, קליטה ומתנ"ס.
אלי ברדה: בכל תהליך שאגף הרווחה בעיר יוביל, השותפים האחרים יימצאו שם.
אלי ברדה: תהליך שאגף הקליטה יוביל, השותפים האחרים יהיו שם.
אלי ברדה: המתנ"ס, כל השותפים האלה נמצאים שם.
אלי ברדה: כך גם בחינוך.
אלי ברדה: החינוך יוביל את נושא החינוך, אבל השותפים שם.
אלי ברדה: כדי להמחיש את ההשקעה הכספית של הרשות, אתם יכולים לראות בעמודה האחרונה את האחוזים של ההשקעה ברשות.
אלי ברדה: המפתח של ההשקעה, כמו שאתם יודעים, הוא 75% משרד החינוך ו-25% הרשות.
אלי ברדה: בפועל, כשאנחנו רואים מה משרד החינוך נתן לנו באותה שנה, לעומת ה שאנחנו השקענו לתוך המערכת, יש היפוך של המספרים ושל ההשקעה.
אלי ברדה: מגדל העמק משקיעה 51% והממשלה, משרד החינוך, 49%.
אלי ברדה: לא תמיד אנשי משרד החינוך אוהבים את זה, גם כשהמנהל הכללי של משרד החינוך היה פה והצגנו לו את זה, הוא ביקש ללמוד את זה.
אלי ברדה: שלחנו לו את כל הפרטים, את כל התדפיסים, את הכל, מרגע שלא שמעתי ממנו משוב, אני מקיש מכך שהוא קיבל את הנתונים.
אלי ברדה: אבל זו דוגמה אחת.
אלי ברדה: בעשר השנים שהצגנו פה איזה גזרות עברנו, איזה קיצוצים עברנו ולמרות הכל שמרנו על היקף השקעה של סביב ה-50%, שזה באמת אומר דרשני, ברמה של ההלכה למעשה, שהזכרתי מקודם.
אלי ברדה: הצלחנו להכניס תכניות ייחודיות למערכת החינוך.
אלי ברדה: היינו הראשונים שנכנסנו לדוברת, אחר כך הראשונים באופק חדש.
אלי ברדה: כל היישוב יימצא באופק חדש עכשיו, אנחנו נכנסים השנה לתכנית הלאומית לתקשוב, שכל מערכת החינוך שלנו, לפחות בהצהרה של משרד החינוך ביסודי, אנחנו ננסה להרחיב את זה גם לתיכונים, יהיו שם.
אלי ברדה: תכניות למצוינות של עתידים או אקדמיה, מופת, מרכז מצוינות, הרבה מאוד דברים שלא מגיעים אלינו ביוזמתם, זה שאנחנו מכתתים רגליים ומביאים אותם ליישוב, ובכלל קרנות אוהבות לעבוד במגדל העמק, יש פה פלטפורמה שמחויבת ושאם משקיעים פה משהו, ההשקעה שלהם מניבה פירות והם יכולים גם להציג את זה לראשי הקרן ולהביא דוגמאות של הצלחה במגדל העמק.
אלי ברדה: תכניות נוספות שישנן פה זה 'מוטב יחדיו', 'פותחים עתיד', 'הקיבוץ העירוני' של הקהילות החינוכיות, גם במגדל העמק 10-11 שנים.
אלי ברדה: היום זה טרנד כזה, באופנה, הוא מתפשט עכשיו לכל הארץ, אנחנו היינו מהראשונים שאימצו אותם פה ושילבו אותם בותך מערכת החינוך.
אלי ברדה: בחינוך הפורמלי וגם אחר הצהריים, הבלתי פורמלי.
אלי ברדה: 'פרויקט טייסת', בית ספר ניסויי ושולחנות עגולים עם ההורים, קוד אתי שהיישוב עשה ועוד...
אלי ברדה: אני לא מתעכב על כל התכניות כי אני לא רוצה לגזול את הזמן.
אלי ברדה: תכניות להעצמת הפרטים והתלמידים זה רצף המעברים שאנחנו נמצאים שם בתכנית הזאת.
אלי ברדה: יש תכנית של 'סיסמה לכל תלמיד', כיתת קטון זה כיתת הלפטופים, שכיתה ז', ח', ט', בבית ספר יערת העמק, לתלמידים אין יקלוט, יש להם לפטופ, מחשב נישא, איתו הם הולכים הביתה ואיתו הם באים ללימודים.
אלי ברדה: הקמנו את 'ההון האנושי-צעירים', מרכז צעירים במגדל העמק.