GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי אבירם: אסתי, תודה.
אבי אבירם: אנחנו ניפרד מהתלמידים של האקדמיה ותודה לאסתי.
אסתי כהן: מי שירצה לשמוע עוד על התכנית, בשמחה.
אבי אבירם: אני חושב שהתכנית היא חשובה מאוד ובזכות הרבה תורמים שמאפשרים את זה הילדים האלה יגמרו תואר ראשון.
אבי אבירם: רוב התלמידים והבוגרים שלנו עומדים בזה.
אבי אבירם: הדבר האחרון שרצינו להציג זה הנושא שלצערי מדינת ישראל מדברת עליו המון המון המון אבל הרבה לא נעשה.
אבי אבירם: אחד הדברים, שאלת על קשיים ובעיות.
אבי אבירם: אני אומר, במקרה הזה בזכות הרשות המקומית באופן מלא, הדחיפה של ראש העיר והאמירה של ראש העיר לנוער בסיכון, זה ש-100% מילדי מגדל העמק, זכותם לסיים את מערכת החינוך של מדינת ישראל.
אבי אבירם: אנחנו שומעים כל הזמן על אחוז נשירה ואיך מטפלים בנוער בסיכון ואחוז הנשירה במדינת ישראל רק הולך וגדל, לצערנו.
אבי אבירם: אחד הדברים שאנחנו חרתנו על דגלנו, אגב הרבה שנים בבית הספר, זה שכל תלמידי מגדל העמק צריכים לסיים את הלימודים שלהם, גם ם המחיר, ואני מודה על זה לראש העיר, על התמיכה והגיבוי, גם עם המחיר של ירידה באחוזי זכאות לבגרות.
אלי ברדה: אנחנו נלחמים על כל ילד.
אלי ברדה: אם הייתי מנשיר אותם, הייתי מציג זכאות יותר גבוהה לבגרות באחוזים.
אלי ברדה: אם אני משאיר אותם, אני מסתכן בפגיעה בסטטיסטיקה, אבל לא היה אכפת לנו שהסטטיסטיקה תיפגע ושהחבר'ה האלה יסיימו 12 שנות לימוד.
אבי אבירם: ובאמת לטובת העניין, למרות "המחירים", אני חושב שהם פחות משמעותיים, נמצאים איתנו ציון ואברהם, שהם תלמידי י"ב.
אבי אבירם: הם תלמידים שהיצירות שנמצאות מאחוריכם הן עבודות שלהם.
אבי אבירם: הילדים האלה, יש להם צבירת יחידות לבגרות, אחת מהמגמות שלהם זה אמנות.
אבי אבירם: היצירה של אברהם נבחרה להיות מוצגת ממש תוך שבועיים בבית ציוני אמריקה בתל אביב.
אבי אבירם: הם עושים עבודה מדהימה, אז אולי תספרו לנו, למה שאני אספר?
ציון: אנחנו תלמידים מי"ב2, עם המחנך.
ציון: סתם באים לבית ספר, אין מה לעשות, ציורים, זה מרגיע אותנו באמת.
ציון: באים בבוקר---
ציון פיניאן: מי מכם בסיירת יוסף שילוח?
ציון: אני.
אבי אבירם: אני קיבלתי את זה כמתנה, בסוף השנה אני אקבל את זה, אחרי התערוכה.
ציון: היתה מחשבה על איך לצייר, איך לצבוע, קצת מעביר לך את כל מה שעובר בערב, בבית, בחוץ.
אבי אבירם: אבוש (אברהם), אתה רוצה לספר?
אבי אבירם: קדימה, נו.
אברהם: מה אני אגיד?
אבי אבירם: תספר קצת עליך, תספר מי אתה.
אברהם: אני אברהם.
אבי אבירם: למה בחרת זמרים?
אברהם: כי אני שומע את המוזיקה שלהם.
מורה: למה אתה שומע את המוזיקה?
מורה: למה תופק?
אברהם: כי הוא זמר טוב.
מורה: על מה הוא מדבר?
אברהם: הרבה דברים.
אבנר: אברהם ביישן.
אבנר: לפניכם הוא ביישן.
אבי אבירם: אבנר הוא מרכז המגמה.
אבנר: התחלתי לעבוד איתו בכיתה י"א, בעצם לקחתי את החינוך על הכיתה והילד היה קצת מפורק, לא מצא את עצמו, היה הולך מכות בחצר, הלך מכות עם השומרים, היה קופץ מהגדרות.
אבנר: בסך הכל הוא ילד טוב, ברגע שהוא התחיל לצייר, הבן אדם התיישר, הוא בא, ובאמת הפרויקט שלו של י"ב מוכן, הוא יקבל על זה 2 יחידות בגרות, ומעבר לזה יש לו כבר תיק עבודות, לפחות עשר עבודות מוכנות.
אבנר: אני חושב שהוא חווה פה הצלחה, גם מבחינת הקטע המקצועי וגם האישי ואני מאמין ש...
אבי אבירם: שהוא נועד לגדולות.
אבי אבירם: אתם רוצים לשאול שאלה את?
אלכס מילר: רק נאחל לכם בהצלחה, חברים.
אבי אבירם: הם כבר הצליחו.
אבי אבירם: בגלל שלא היה לנו זמן להרחיב, הכנו לחברי הכנסת חוברת קצת על בית הספר.
אבי אבירם: תוכלו לקרוא את כל הנתונים.
אבי אבירם: זה מזכרת מבית הספר, אז באמת תודה רבה על הביקור ואני חושב שזה מאוד חשוב שאתם פה.
אלכס מילר: אנחנו צריכים לסכם.
אלכס מילר: אז ראשית, קודם כל אני באמת רוצה להודות גם על הסיור האחרון כאן באורט, מדהים מה שאתם עושים כאן, אני חושב שההשקעה שלכם, גם באופן כללי בילדים, וגם כל מה שקשור לנשירה וכל מה שקשור לסוגיות הקשות ביותר שכל המדינה חשופה אליהן וכל אחד צריך למצוא את הדרך שלו להתמודד, אני חושב שהדרך שמצאתם היא דרך שהיא באמת ראויה לציון ואני מברך אתכם על כך.
אלכס מילר: באופן כללי מכובדי ראש העיר, הסיור היה מאוד מרשים, אין ספק שיש לא מעט דברים שניתן לעשות, להשקיע, הדרך היא טובה, הדרך היא מצוינת, אני מתכוון גם לפנות לשר החינוך ולמנהל הכללי של משרד החינוך על כל אותן התכניות שהעליתן בפניהם ואתם מחכים לתשובות, אם זה הפיילוט שדיברת עליו, שאני חושב שזה פיילוט מצוין בכל מה שקשור להצלת החינוך הממלכתי והממלכתי-דתי בכך שבאמת תהיה השקעה, אם זה בצפון או בדרום, אבל שיהיה פיילוט מסודר וכך שבאמת תוכלו לקבל את כל אותם המשאבים הנדרשים בשביל להשאיר את הילדים במסלולים ממלכתיים וממלכתיים דתיים ושלא יעברו למסלולים שהם מסלולים עצמאיים.
אלכס מילר: בנוסף לכך, באותן השאלות שיש, אותן השאלות, אם זה בינוי ואותם הדברים שביקשתם, אני צריך שתעבירו לי את זה בצורה מסודרת, כל מה שפניתם, כל מה שביקשתם ואנחנו נוסיף את כל הדברים האלה לסיכום הישיבה ונעביר בצורה מסודרת למשרד החינוך ואני מתכוון בעוד תקופה קצרה לעשות ישיבת מעקב בכנסת כבר, לראות אם לפניות שלנו, כאשר אנחנו מפנים אותם ביחד איתכם, יש תשובות ומה התקדם.
אלכס מילר: אני חושב שרק לברך ולהודות לך וכמובן שיש לך אותנו, את כל ועדת החינוך.
אלכס מילר: אני מקווה שהדברים האלה, שקשורים לחינוך ילדי ישראל, לתרבות וספורט, הם בקונצנזוס, אין לנו שם קואליציה ואופוזיציה, אבל כמובן שצריך לחזק וצריך לתת פה יד וכתף לכל אותן היוזמות שאתם עושים כאן.
אלכס מילר: זה מבחינתי
אלי ברדה: אני, כמארח, רוצה להודות לוועדה, לאלכס יושב ראש הוועדה, לציון, שהצטרף, לצוות הוועדה, כמובן למפקח המתכלל שהוא גם נציג משרד החינוך היום, לראש מינהל החינוך, לצוות שלי.
אלי ברדה: בסך הכל חשוב שהשורה התחתונה תבהיר שאנחנו באים ממקום של עוצמה ואומרים שיש פה אפשרות לקחת את מגדל העמק כדוגמה ולמנף אותה כסיפור הצלחה.
אלי ברדה: אנחנו לא נכשלים ולא מתבכיינים בהקשר הזה, אנחנו פשוט רוצים להמשיך להשתפר ואנחנו נתקלים בכוחות איתנים, ממש איתני טבע, שמונעים או חוסמים אותנו מלעשות את זה ואנחנו לא רוצים להפסיד את היכולות הטובות שיש פה ואת הרצון פה.
אלי ברדה: תכנית אקדמיה, שאתם שמעתם, היתה תכנית שאני הבאתי ליישוב.
אלי ברדה: היינו חמישה יישובים ראשונים כשהגיעו למגדל העמק, כשהתחילו בכיתה ט' להגיד לחבר'ה האלה, 'אתם תתחילו לחשוב אקדמיה, לא בגרות, אתם חושבים אקדמיה' וכך אנחנו רואים את התהליך הולך ומתרחב ואת השיפור בהישגים.
אלי ברדה: גם פה אתם יכולים לראות מהילדים.
אלי ברדה: לילדים יש פוטנציאל, חיזקנו את האמונה העצמית שלהם ואת הביטחון העצמי שלהם ביכולות שלהם, הבאנו להם צוות מורים נהדר, הבאנו להם תכנית טובה, שמנו להם את הכל ביחד וזה מצליח.
אלי ברדה: לכן יש פוטנציאל, יש רצון, צריך רק לעזור, במיוחד לאלה שעוזרים לעצמם, להמשיך להצליח.
אלי ברדה: אז תודה.
קריאה: צוות המורים מקומי?
אלי ברדה: רובם.
אבי אבירם: אצלנו בבית הספר 60% הם גם בוגרי בית הספר, אני בוגר בית הספר, אלי בוגר בית הספר, כמעט כל צוות ההנהלה, חוץ ממנהל חטיבת הביניים, כולם בוגרי בית הספר.
אלכס מילר: ומה שעוד חשוב להוסיף זה שראיתי, גם בבית הספר הקודם שביקרנו, את השילוב ואת המענה שנותן כאן מופת.
אלכס מילר: דומני שרק אתמול או שלשום עשינו ישיבה בוועדת החינוך על הנושא של המחוננים ונושא המצוינות במערכת החינוך שמופת באמת מובילה פה תכניות מדהימות ואני חושב שגם על כך מגיעות לך ברכות, יש ראשי ערים שלא יודעים לנצל את העוצמה הזאת, גם של מופת וגם של תכניות אחרות וצר לי על כך, אבל לפי מה שאני רואה כאן, לקחתם את כל הדברים הטובים ודווקא אצלכם זה מצליח ויפה מאוד.
אלי ברדה: תודה לכם.
אלכס מילר: בוקר טוב לכולם, אנחנו פותחים ישיבת ועדת החינוך.
אלכס מילר: הנושא על סדר היום, הצעת חוק הרשויות המקומיות (מנהל יחידת הנוער ומועצת התלמידים ונוער), התשע"א-2011.
אלכס מילר: רבותיי, בגלל שאנחנו התעכבנו בפתיחת הישיבה, אני אבקש מכולם לקצר בהערות כלליות.
אלכס מילר: אני רוצה להתחיל היום בקריאה של החוק.
אלכס מילר: אני אתן לשר החינוך גדעון סער להתייחס כראשון הדוברים לנושא החוק, וכמובן את כל ההערות שהוא יראה לנכון להעלות.
אלכס מילר: באופן כללי אני רק רוצה להגיד מעצמי, שהסאגה של ההגדרה של חינוך בלתי פורמלי בישראל לפחות לזיכרוני, התחיל עוד מהכנסת הקודמת.
אלכס מילר: היו הצעות חוק פרטיות, היו לנו כנסים, והכול היה טוב ויפה.
אלכס מילר: צר לי על כך שהשרה הקודמת, חברת הכנסת יולי תמיר לא ראתה לנכון לקדם את הנושא הזה ולגמור עם הסאגה.
אלכס מילר: אני מברך על כך שבממשלה הנוכחית הנושא הזה נלקח בצורה הרבה יותר רצינית.
אלכס מילר: אני גם מקווה מאוד שהחוק יקודם בצורה מהירה, ללא יותר מדי ויכוחים, ובכך אנחנו באמת נעשה שינוי מהותי בכל מה שקשור לחינוך בלתי פורמלי, ובאמת ניתן מענה משמעותי לילדי ישראל, לאחר שעות הלימודים.
אלכס מילר: זה מבחינתי בינתיים.
אלכס מילר: בקשה, אדוני השר.
גדעון סער: תודה אדוני היו"ר.
גדעון סער: אני מבקש להודות לך על כינוס הישיבה, בסך הכול גם בתכוף למועד אישור הצעת החוק בקריאה ראשונה על ידי מליאת הכנסת.
גדעון סער: לא בכדי, נדמה לי שמרבית הנוכחים בחדר ברגע זה הם בני נוער.
גדעון סער: מכיוון שההצעה באה לתת מענה בשני מימדים, א', לפעילות, מה שנקרא חינוך לא פורמלי, אבל כל אותה פעילות שהיא בוודאי חלק מהמעשה החינוכי במובן הרחב, המלאה והשלם שלו, אבל היא לא בגדר הלימודים הפורמליים בבית הספר.
גדעון סער: ב', מכיוון שהחוק גם, ואחד ממרכיביו, ממסד את מועצות הנוער הרשותיות שהן בוודאי כלי חשוב לביטוי, ודמוקרטי גם, לבני הנוער ברשויות המקומיות.
גדעון סער: מה עושה הצעת החוק ומה התפיסה שמאחוריה?
גדעון סער: קודם כל התפיסה שמאחוריה נותנת משקל לחינוך הבלתי פורמלי.
גדעון סער: חלק מרכזי מהפעילות שלי מאז שנכנסתי לתפקיד, היא להציב את פעילות, מה שנקראת חינוך בלתי פורמלי, אני קורא לזה פעילות פנאי אלטרנטיבית.
גדעון סער: אנחנו פועלים לחזק את תנועות הנוער.
גדעון סער: אנחנו פועלים לחזק פעילות של מתנ"סים.
גדעון סער: הגורם שאמור, אדוני היו"ר, ברשות המקומית לרכז ולתכלל את הפעילות הזאת, הם אותם מנהלי יחידות נוער ברשויות המקומיות.
גדעון סער: זה בוודאי באותן רשויות מקומיות שהתפקיד הזה קיים.
גדעון סער: זה תפקיד חשוב.
גדעון סער: הם באים במגע יום יומי עם בני נוער במסגרות קהילתיות, במתנ"סים, בתנועות נוער, בארגוני נוער.
גדעון סער: הם מסייעים להם באמצעות הכלים של הרשות המקומית, ארגוניים, מנהליים, מקצועיים ותקציביים, והם מאפשרים לכל המעגלים האלה להתפתח ולהתקדם.
גדעון סער: עד היום התפקיד הזה של מנהלי יחידות הנוער, לא עוגן בחקיקה.
גדעון סער: אני נפגשתי פעמיים עם אותה קבוצה.
גדעון סער: יש לנו מנהלי יחידות נוער שאני רואה חשיבות רבה בתפקידם, ואני חושב שמן הראוי לעגן עיגון סטטוטורי את התפקיד הזה, ולחייב רשויות מקומיות שלא מעסיקות מנהלי יחידות נוער, להעסיק מנהל כזה, כי בסופו של דבר, כאשר התפקיד הזה לא קיים, בהחלט יתכן, סביר, לא בהכרח אבל בסבירות גבוהה, בקורלציה גבוהה שגם הנושא עצמו פחות מקבל מענה.
גדעון סער: אנחנו לכן מציעים שבכל רשות מקומית שבה יש למעלה מ1,000 ילדים ובני נוער, ומתקיימת בה פעילות חינוכית והפעלת מוסדות חינוך וכדומה, ימונה מנהל יחידת נוער שיעסוק בחינוך הבלתי פורמלי כפעילות שהיא פעילות המשך לפעילות החינוכית בשעות אחר הצהריים, בשעות הפנאי של הילדים והנוער, בחופשות וכדומה.
גדעון סער: אנחנו גם בעניין הזה בעצם משיתים על עצמנו חובה שלא קיימת היום, לסייע בתקנון הזה, אם כי בהיקף משתנה.
גדעון סער: אנחנו נגדיר את זה, אני מניח בתקנות, שרשויות שהן יותר חזקות מבחינה סוציו-אקונומיות, אני חושב שההשתתפות צריכה להיות סמלית בלבד.
גדעון סער: רשויות שהן יותר חלשות, אז צריכה להיות השתתפות מוגברת כדי באמת לוודא את הקיום של העניין הזה, ואני חושב שהצעת החוק היא קודם כל בשורה לאותן רשויות חלשות שלא מקיימות היום את התפקיד הזה.
גדעון סער: כפי שאמרתי, הצעת החוק גם מבקשת לתת מעמד סטטוטורי למועצת התלמידים והנוער בכל רשות חינוך מקומית.
גדעון סער: אותם חברי מועצה ייבחרו על ידי התלמידים והנוער בכל רשות מקומית בבחירות דמוקרטיות אחת לשנה, והמועצה תעסוק במתן ייעוץ, וראש הרשות המקומית בעניינים שנוגעים לתלמידים, לבני נוער וכדומה.
גדעון סער: במהלך ישיבות ההכנה שהתקיימו במשרדי, בישיבת הוועדה הזאת, אדוני היו"ר, עלתה הצעה שלי נראית, להבטיח שהסכום שמועבר על ידנו בתקציב הזה, ישוריין כמו שאנחנו עשינו לגבי תקציבי חינוך, ככה שברשויות שהן רשויות חלשות, הוא לא יבלע או ישתמשו בו לצרכים חדשים.
גדעון סער: אני חושב שהדבר הזה הוא חשוב.
גדעון סער: אני רוצה להדגיש שברגע שהחוק ייכנס, מנהלי יחידות מאו"ר יחויבו למתווה של המשרד לגבי תנאי סף והתפקיד עם מרכז הערכה, עם תואר, עם קורס, אוריינטציה לתפקיד וכדומה, והדבר הזה בוודאי יבטיח את הכשירות והמיומנות המקצועית.
גדעון סער: אני חושב שאלה עיקרי הדברים.
גדעון סער: אולי אני רק אבקש בסיום הפתיח להודות למרכז שלטון מקומי בראש ובראשונה, לראש העיר אריאל שזה עתה נכנס, שהיה לו בוודאי תפקיד חשוב.
גדעון סער: הצעת החוק הזאת מתגלגלת הרבה מאוד שנים, והיו הצעות חוק פרטיות והיו ניסיונות ממשלתיים, ותמיד הדבר הזה נתקע, כי כל דבר שעולה כסף במדינה הזאת, אפילו אם לא כסף כל כך גדול, כמה מיליוני שקלים כמו הצעת החוק הזאת, אז נתקלה בחסימה.
גדעון סער: אני חושב שרון נחמן, ויושב פה גם יוסי נשרי שהוא בכלל פעיל בנושאי חינוך בשלטון המקומי, היה להם תפקיד חשוב בהנעת המערך הזה יחד עם הפורום של מנהלי יחידות הנוער, ואני רוצה להודות להם על החשיבות שהם מייחסים לנושא הזה.
גדעון סער: אני יודע שגם מועצת התלמידים הארצית, ונמצא פה היו"ר, מצדדת בחוק הזה ורוצה בקידומו.
גדעון סער: אני חושב אדוני היו"ר, שזה דבר חשוב מאוד.
גדעון סער: החוק הוא בסך הכול לא חוק מסובך.
גדעון סער: אם נוכל להשלים אותו היום, ולהביא באופן הזה לידי כך שנשלים את החקיקה עכשיו, בכנס החורף, זה יאפשר לנו כבר להתקין תקנות במהירות ולתקצב, ככה שאנחנו נוכל גם ליישם אותו, ואני חושב שזה האינטרס של כולם.
אלכס מילר: תודה כבוד השר.
אלכס מילר: רבותיי, הערות כלליות.
אלכס מילר: מי רוצה להתייחס?
אלכס מילר: אם אין, אז אנחנו יכולים להתחיל.
אלכס מילר: טוב, אנחנו נתחיל עם סמנכ"ל מרכז המועצות האזורית, ישראל נדיבי.
ישראל נדיבי: שלוש הערות קטנות שבאות לחזק ולא לגרוע.
ישראל נדיבי: אני חושב שהחוק הזה הוא טוב, הוא ראוי.
ישראל נדיבי: במועצות האזוריות, כמעט בכולם, המעמד הזה של מנהל יחידת נוער קיים כבר היום.
ישראל נדיבי: יש לנו בעיה עקרונית שצריך לקחת אותה בחשבון, שהמועצות האזוריות, יש המועצות שפרוסות על מרחב גדול עם יישובים קטנים ופעילות הנוער שעושים אחרי שעות הלימודים זה עלויות גדולות מאוד, כי אתה צריך להביא את הילדים ולרכז אותם כדי שתיצור איזה שהוא סדר גודל שאפשר לעשות.
אלכס מילר: יו"ר איגוד מנהלי יחידות הנוער בארץ.
אלכס מילר: אייל.
אייל צייג: אני רק רוצה לברך את השר ואת הוועדה על חיקוק החוק.
אייל צייג: אני חושב שראוי אחרי שנים של גלגולי החוק בוועדות שונות ושרים שונים, שהשר גדעון סער לקח את זה על עצמו ומריץ אותו בצורה משמעותית ומהירה.
אייל צייג: תודה.
אלכס מילר: רבותיי, ברכות אחרי שאנחנו מסבירים על החוק, רק אני מבקש.
אלכס מילר: ראש עיריית קריית אונו.
יוסי נשרי: רק הערה אחת יש לי, כי בטח גם רון ירצה לומר כמה משפטים.
יוסי נשרי: אני אבקש אם אפשר למחוק מספר החוקים את הנושא של חינוך בלתי פורמלי, ולכתוב במקום זה חינוך משלים.
יוסי נשרי: ה"בלתי" מפריע לי באוזן בצלצול.
יוסי נשרי: אנחנו עושים חינוך משלים ולא חינוך "בלתי".
יוסי נשרי: לכן אם אפשר יהיה לשנות את זה, אני אשמח.
אלכס מילר: אוקיי, תודה.
אלכס מילר: ראש עיריית אריאל.
רון נחמן: אני פונה ומבקש גם כמי שישב בבית הזה 4 שנים, לאשר את החוק הזה.
רון נחמן: אני חושב שכל מילה מיותרת, החל מה שאמר השר, וכבר עברנו איתו את החוק הזה עם כמה שרים, כמה קדנציות, וזה יום גדול שצריך להיות פה, וטובת כל ה-30% של הנוער היום במדינת ישראל, שהם ה-100% של העתיד.
אלכס מילר: עוד מישהו רבותיי?
אלכס מילר: מירב, אנחנו מתחילים.
גדעון סער: אני רוצה לשאול את אנשי משרדי, האם יש חשיבות לשימוש במושג חינוך בלתי פורמלי?
יוסי לוי: יוסי לוי, ראש מנהל חברה ונוער.
יוסי לוי: המשמעות של כל השמות היא אותה משמעות.
יוסי לוי: מבחינת השם, חינוך משלים זה היה שם שהיה טבוע כבר הרבה הרבה שנים, והצלחנו להוציא אותו, שהוא חילק את הילד לשעות אחר הצהריים ולשעות הבוקר וכל מיני דברים.
יוסי לוי: נכון, אולי המילה "בלתי" היא מילה שצריכים למצוא לה משהו אחר.
יוסי לוי: אפשר לקרוא לזה א-פורמלי ולמצוא לא לברוח מהמילה "בלתי", אבל הנושא הלא פורמלי הוא לוח הרצף.
יוסי לוי: אנחנו מובילים את הראיה של הילד מבוקר עד ערב.
יוסי לוי: אני חושב שההפרדה הזאת של משלים, שהוא בא רק לדבר על אחר הצהריים, היא גם מתוך כל האחריות המלאה של הפעילות הזאת, שאנחנו רואים את הילד שהוא קם בבוקר עד שהוא הולך אחר הצהריים.
יוסי לוי: לדעתי זה מושג שטבוע בתוך החברה הישראלית, הוא מקובל, יודעים כולם למה הוא מתכוון.
יוסי לוי: המילה "לא" היא פחות קריטית, כך תחושתי בתור מי שכבר עובד במערכת הזאת 35 שנה, ולא מרגיש לא, אלא כן.
אלכס מילר: טוב, אז אנחנו נחשוב על זה.
אלכס מילר: בואו נתחיל מהתחלה, מהשם של החוק.
גדעון סער: רק יש שתי הצעות שאני לא יודע איך לעגן אותן, אחת מהן זה השריון והשנייה הציעו אנשי מנהל חברה ונוער ממשרדי לגבי הסעיף שעוסק במועצת תלמידים והנוער רשותית, לכתוב שהנהלים שיקבעו, מדובר שם על נהלים, לא יעמדו בסתירה להוראות שיקבע השר בתקנות, בהתייעצות עם מועצת התלמידים והנוער הארצית.
מירב ישראלי: זאת שאלה שאני העליתי, מה היחס של הנהלים האלה לתקנות שהשר באמת יקבע.
גדעון סער: אז לכן אנחנו כותבים שלא תהיה סתירה.
מירב ישראלי: כן, ברור, אבל השאלה האם אנחנו רוצים בסעיף התקנות לעגן באופן מפורש את סמכות השר ואז יהיה יחס בנושא הזה, ואז יהיה יחס בין שני הסעיפים.
מירב ישראלי: זאת אומרת, להוסיף בסעיף התקנות את הסמכות של השר.
אלכס מילר: כן, אבל תקציב התקנות, זה סעיף 10, לא?
מירב ישראלי: כן, אנחנו ברקע כללי.
אלכס מילר: יש משהו שקשור לסעיף 1 שאתם מדברים עליו כרגע?
אלכס מילר: אז תודה רבה.
אלכס מילר: בואו נתחיל סעיף סעיף.
אלכס מילר: אנחנו מתחילים מההגדרות.
מירב ישראלי: הצעת חוק הרשויות המקומיות (מנהל יחידת הנוער ומועצת תלמידים ונוער) הגדרות 1.
מירב ישראלי: בחוק זה – "חוק לימוד חובה" – חוק לימוד חובה, התש"ט-1949.
מירב ישראלי: "חינוך בלתי פורמלי" – חינוך לילדים ובני נוער ברשות חינוך מקומית, מחוץ לשעות הפעילות של מוסד חינוך, הכולל חינוך חברתי, ערכי וקהילתי, ומיועד להשגת המטרות האמורות בסעיף 2 לחוק חינוך ממלכתי.
מירב ישראלי: "יחידת נוער ברשות חינוך מקומית" – מינהל, אגף, מחלקה או כל גוף אחר ברשות חינוך מקומית המופקדים על ענייני החינוך הבלתי פורמלי ברשות החינוך המקומית.
מירב ישראלי: "ילד", "נער", ו"מוסד חינוך" – כהגדרתם בחוק לימוד חובה: "מנהל יחידת הנוער" – מי שמונה למנהל יחידת נוער ברשות חינוך מקומית כאמור בסעיף 2: "רשות חינוך מקומית" – כהגדרתה בחוק לימוד חובה, ובלבד שבתחום שיפוטה יש 1,000 ילדים ובני נוער, לפחות: "השר" – שר החינוך.
אלכס מילר: יופי, זה סעיף 1.
אלכס מילר: הערות, רבותיי לסעיף 1.
יבינה זכאי בראונר: רק רציתי להסביר בבקשה.
יבינה זכאי בראונר: העניין של תוכניות לימודים משלימות וחינוך משלים בכלל, הוא מונח שמופיע בחוק חינוך ממלכתי ובכלל בנהלים של המשרד, ולא רצינו שיהיה בלבול מונחים.
ישראל נדיבי: אני רוצה שתי הערות להעיר, אחת לגבי ה-1,000, ופשוט לפרט.
ישראל נדיבי: אני אתן דוגמא.
ישראל נדיבי: מועצה אזורית מגילות שנמצאת לאורך ים המלח.
ישראל נדיבי: העלויות של מועצה כזאת הן גדולות.
ישראל נדיבי: לא מבקשים את הכסף, אבל 1,000 תלמידים לא יכולים להגיע.
ישראל נדיבי: הלוואי ויגיעו, כולל בערבה.
ישראל נדיבי: 1,000 ילדים, בני נוער שיש מועצות אזוריות במיוחד בפריפריה, ששם זה מסובך, לא יגיעו.
ישראל נדיבי: יחידות הנוער קיימות גם היום.
גדעון סער: אנחנו לא שוללים.
גדעון סער: זה עדיין יכול להתקיים באופן וולונטרי.
גדעון סער: ההבדל הוא האם קיימת חובה חוקית על הרשות או לא, ובהתחשב ברשויות שהן מאוד קטנות, שיש כאן עלויות, אנחנו לא רצינו לחייב.
מירב ישראלי: יש לך נתונים על מועצות אזוריות, כמה מועצות אזוריות זה לא יחול עליהן נגיד?
ישראל נדיבי: בין 5 ל-10.
מירב ישראלי: זאת אומרת, בכל הרשות האזורית אין 1,000?
ישראל נדיבי: אני מעריך.
ישראל נדיבי: אני רוצה לדאוג לאותן רשויות ששם באמת ההוצאות גדולות, ואם כבר המדינה משתתפת, שתשתתף.
ישראל נדיבי: הערה שנייה שהיא משפטית, אבל צריך לבדוק אותה.
ישראל נדיבי: מוגדר כאן "רשות חינוך מקומית כהגדרה".
ישראל נדיבי: יש דבר שהיה קיים במושבים ובקיבוצים מאז ימות עולם, והיום אני לא יודע עד כמה המשמעות שלו, שמושבים וקיבוצים מוגדרים כרשות חינוך.
ישראל נדיבי: אני מעיר את ההערה הזאת כהערת אגב, שאולי לא קשורה ישירות ליישום החוק, אבל יכולה בעתיד ליצור בעיה וצריך לראות איך פותרים אותה.
דורית מורג: לא, קודם כל רשות חינוך מקומית, יש לה הגדרה מאוד ברורה בחוק.
דורית מורג: בדרך כלל מדובר, אם מדובר על מועצות אזוריות, המועצה האזורית היא רשות החינוך המקומית ולא הוועדים שנמצאים בתחומה, אלא אם כן יש איזה פעולה שהיא לא נוגעת לעניינו, כמו גן ילדים שמשרת רק את היישוב הבודד.
דורית מורג: לכן ההגדרה היא נכונה.
דורית מורג: אין צורך מבחינתנו להבהיר יותר.
ישראל נדיבי: אוקיי.
אלכס מילר: מבחינת אותם היישובים שאתה מצביע עליהם, הריכוז של כמה יישובים למול המנהל חינוך אחד במסגרת של מה שאנחנו קובעים כבר, הנוער.
אלכס מילר: האם זה אפשרי בכלל לרכז בצורה כזאת שביישוב אחד יהיה אחד אחראי על כמה יישובים?
ישראל נדיבי: במועצה האזורית יש 5 יישובים לצורך העניין.
ישראל נדיבי: בכל היישובים ביחד אין 100 ילדים בשנתון.
ישראל נדיבי: יש מנהל יחידת נוער גם היום, שאחראי על הכול.
ישראל נדיבי: העלויות של זה הן גבוהות.
אלכס מילר: כבוד השר, אני מציע שאני אתן לך את האפשרות לחשיבה בנושא הזה, בתקנות שאתה תתקין.
אלכס מילר: חשיבה במשרד, שאתם צריכים ללכת על ריכוזיות של כמה מקומות, תוכל להתקין את זה בתקנות.
גדעון סער: האם אפשר להטיל על השר את האפשרות להכיל את החוק על רשויות יותר קטנות מאלה שהחוק מחייב, התקנה בחקיקת משנה?
מירב ישראלי: אפשר לקבוע בצו.
אלכס מילר: תראו, אני מציע שאנחנו נעשה את זה בצורה הרבה יותר פשוטה בשביל לא להתעסק בחקיקת משנה, או כמו שאתם עושים עם הנושא של פיילוט של החוק חינוך חובה, שאתם מגיעים לוועדת חינוך ומאשרים את זה בתקנות.
אלכס מילר: אתם גם עם הנושא הזה יכולים להגיע אלינו.
יבינה זכאי בראונר: אני רוצה שנייה רק להסביר מה היה ההיגיון.
גדעון סער: תגידי גם כמה רשויות מקומיות נכנסות לקטגוריה הזאת, כדי שנבין על כמה אנחנו מדברים.
מירב ישראלי: אולי שווה פשוט להוריד את ה-1,000?
יבינה זכאי בראונר: אוקיי, אז זאת הייתה השאלה שגם אנחנו שאלנו את עצמנו כשכתבנו את זה כמו שכתבנו.
יבינה זכאי בראונר: במסגרת הדיונים מול השלטון המקומי, הסתבר לנו שנכון שבשטח יש את הפונקציה הזאת של מנהל מחלקת נוער כמעט בכל מקום, אבל במקומות הקטנים, בגלל שבאמת מדובר כמו שהחבר פה אמר, ב-100 ילדים, שזה באמת יחסית מספר זעום, אז אותו אדם שמתעסק בחינוך, מתעסק גם בחינוך הלא פורמלי, או אותו אדם שהוא עוזר לראש הרשות, עושה עוד תפקידים ועל הדרך הוא מנהל מה שנקרא, את מחלקת הנוער.
יבינה זכאי בראונר: לא מצאנו שיש צורך אמיתי לתקנן משרה בהיקף משרה מלא, עם תקנון, עם תקצוב, אדם שעושה רק את זה, כאשר מדובר בכל כך מעט ילדים, ולכן הגבלנו.
יבינה זכאי בראונר: אמרנו גם שאותה פונקציה תשב לא ברשות מקומית אלא ברשות חינוך מקומית שיש לה גם סמכויות לפי תקנות הרישום, לשבץ, לרשום, להשים, להסיע וכו', ולכן יש פה בעצם מגבלה כפולה.
יבינה זכאי בראונר: אם אנחנו פותחים את זה לכל המערכת, משפטית אפשר לעשות את זה מאוד בפשטות.
יבינה זכאי בראונר: מוחקים את ה-1,000 ילדים, מוחקים את החינוך, כלומר משאירים רשות מקומית.
מירב ישראלי: לא, אז את יכולה להשאיר רשות חינוך מקומית ולהוריד את ה-1,000.
אלכס מילר: אני לא הבנתי מה הבעיה.
אלכס מילר: נשאיר את ה-1,000 וניתן אפשרות למשרד החינוך להתקין תקנות במקום חקיקת משנה.
גדעון סער: כמה רשויות?
אלכס מילר: בודדות.
יבינה זכאי בראונר: הבעיה ביישובים הקטנים וגם חשבנו לעצמנו כשבדקנו בשטח עובדתית, שבגלל שהרבה פעמים ביישובים הקטנים, כל יישוב מארגן לעצמו את הפעילות הבלתי פורמלית אחר הצהריים, כמו שהוא אמר נכון, כל מושב, כל קיבוץ, לא נכון להטיל שם חובה חוקית על תקנון משרה, שזה בכל זאת משרה על פי דין, עם סמכויות שלטוניות וכו', עם תקצוב של המדינה.
אלכס מילר: כן, אבל כמו שאת יודעת, כאשר אצלנו באים ועושים דבר כזה, ברגע שאת מורידה את החובה, אז הוא כבר לא עושה.
אלכס מילר: אז אני מאמין שבצורה כזאת זה לא יהיה.
אלכס מילר: זה לא יהיה בצורה כזאת.
אלכס מילר: הפתרון שאני מציע הוא פתרון פשוט מאוד.
אלכס מילר: אחרי שאנחנו נחוקק חוק והחוק ייכנס לעבודה, אתם תעשו הערכת מצב איפה עובד, איפה לא עובד, מי עושה בהתנדבות ומי לא עושה.
אלכס מילר: ברגע שאתם רואים שיש לכם ריכוזיות של כמה מקומות סביב מקום אחד שהוא הגדול ביותר ואפשר להטיל חובה עליו, שהוא גם יהיה אחראי על הפעילות של השכנים, ואז תביאו את התקנות, נאשר לכם אותם ותמשיכו הלאה.
אלכס מילר: אני לא רוצה עכשיו לצייר כאן מפות, רבותיי.
אלכס מילר: זה לא המטרה.
דורית מורג: השאלה אם רוצים לתת הסמכה בחוק, לשר, לקבוע איזה חובה.
אלכס מילר: אני נותן הסמכה בחוק לשר.
אלכס מילר: אם יש רצון במשרד החינוך להרחיב את החוק ולחייב יישובים נוספים שעומדים מתחת ל-1,000, יביא השר תקנות לוועדת חינוך, ואנחנו נאשר.
אלכס מילר: לא צריך חקיקת משנה ולא צריך שום דבר.
דורית מורג: מעולה.
אלכס מילר: אתם תחשבו בינתיים על הנוסח.
יוסי לוי: אני רציתי לומר, בשלטון המקומי עשינו מיפוי של כל הארץ.
יוסי לוי: המועצות האזוריות, מה שנדיבי ישראל דיבר, זה לעומת כל המאסה הגדולה, זה בטל בשישים.
יוסי לוי: אז מה שצריך לעשות, אני חושב שההצעה שלך היא טובה מאוד, לתת לשר את הסמכות בקטע הזה של התקנות, שאנחנו פותרים את הבעיה של כל המאסה הגדולה, גם של הרשויות המקומיות, גם של המועצות האזוריות הגדולות, ואם יש 2,3,4 רשויות, אני לא יודע אם יש 3 או 4 מועצות אזוריות שיש להן את הבעיה הזאת, זה יהיה טיפול ספציפי בניתוח מקומי בעניין הזה, בתקנות.
אלכס מילר: אז מירב, אני מציע להוסיף בסעיף הזה, השר ראשי להתקין תקנות.
מירב ישראלי: כתבתי ככה: השר רשאי בצו, באישור הוועדה להכיל את החוק גם על רשויות חינוך שיש בהן פחות מ-1,000 ילדים.
דורית מורג: אני הייתי אומרת, על מספר רשויות חינוך במשותף.
גדעון סער: הרי יכול להיות שיהיה לך רשויות שהן רחוקות אחת מהשנייה.
אלכס מילר: חוץ מזה לסעיף 1, יש הערות נוספות?
מירב ישראלי: אני רק אומר שמבחינת ניסוח, אנחנו צריכים לעשות פה אישור לגבי בני נוער, ילדים, נערים.
מירב ישראלי: זה רק עניין של ניסוח.
מירב ישראלי: אני לא אלאה אתכם בזה.
אלכס מילר: טוב, רבותיי.
אלכס מילר: אני מצביע לסעיף 1.
אלכס מילר: הצבעה בעד – פה אחד הסעיף אושר הסעיף אושר.
מירב ישראלי: (א) בכל רשות חינוך מקומית ימונה מנהל יחידת נוער.
מירב ישראלי: (ב) מנהל יחידת הנוער יהיה אחראי על החינוך הבלתי פורמלי ברשות החינוך המקומית ועל קידומו.
אלכס מילר: רבותיי, הערות לסעיף 2? אין.
אלכס מילר: הצבעה בעד – פה אחד הסעיף אושר פה אחד.
מירב ישראלי: מנהל יחידת הנוער יהיה עובד רשות מקומית, ויחולו על מינויו ותנאי העסקתו ההוראות החלות על עובדי אותה רשות מקומית, אלא אם כן נקבעה בדין הוראה אחרת לעניין זה.
אלכס מילר: אתם עושים פה איזה היקף משרה או משהו?
אלכס מילר: איך זה בעצם צריך להיות?
אלכס מילר: אני לא רוצה שזה יהיה איזה שהוא שורה ברשות מקומית שבן אדם, יתנו לו שעה וחצי בשבוע, ובזה סיימנו.
אלכס מילר: יש משרה חלקית, משרה מלאה, חצי משרה.
אלכס מילר: בואו תגדירו את זה כאן ועכשיו.
קריאה: משרה מלאה.
יוסי נשרי: איך אנחנו מתייחסים במידה והוא מועסק באמצעות המתנ"ס?
מירב ישראלי: לא, הוא צריך להיות עובד רשות מקומית.
מירב ישראלי: זה הרעיון של החוק.
יוסי נשרי: מה זה משנה?
מירב ישראלי: כי אז חלות עליו כל החובות.
אלכס מילר: עובד מתנ"ס הוא לא עובד רשות מקומית.
יוסי נשרי: קודם כל, מבחינתנו זה יחידה אחת.
אלכס מילר: אבל יש חוקים.
יוסי נשרי: אם אתה מעמיס עלי עכשיו בהוצאות- - -
יוסי לוי: סליחה יוסי, אנחנו, את הדיונים האלה עשינו בוועדת הנוער.