GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: האם מדובר בתוספות?
זבולון אורלב: האם המוסדות צריכים לספוג?
זבולון אורלב: מה קורה עם יתר חבילות הסיוע הדיפרנציאלי וכד'.
ינון עמית: אני רק מבקש שיבקש בפרוטוקול שלוועדת וינוגרד אין עדיין מסקנות ואין המלצות.
ינון עמית: יש המלצות של עיתונאים, אין המלצות של הוועדה.
זבולון אורלב: ינון, אני מבין שאנחנו לא נחדש לך שום דבר כשאנחנו נאמר לך שאנחנו מתייחסים גם לידיעות עיתונאיות, ואתה לא תתפלא ותיפול מהכסא.
פרופ' נחמיה לבציון: אדוני היושב ראש, אנחנו בדיוק התכוננו כפי שסיכמנו בשיחתנו הטלפונית, ויש לנו פה מצגת של ההקצבות הייעודיות.
פרופ' נחמיה לבציון: כאשר אנחנו הצגנו את התקציב בשנה שעברה אנחנו אמרנו שכ- 90% מהתקציב הם ההקצבה הישירה למוסדות.
פרופ' נחמיה לבציון: כל מוסד מקבל את הסכום שלו כמכלול אחד.
פרופ' נחמיה לבציון: יש לנו קריטריונים לתקצוב ובשנה שעברה אנחנו הצגנו את המודל לתקצוב, ומכאן ואילך צריך רק להחליף את הנתונים בנוסחאות.
פרופ' נחמיה לבציון: אחד העקרונות שלנו הוא שהתקציב הנורמטיבי הזה לא בא לקבוע מדיניות.
פרופ' נחמיה לבציון: הוא נותן אפשרות למוסדות לתכנן מראש את דרכם.
פרופ' נחמיה לבציון: אם אנחנו רוצים לשנות משהו במדיניות שלנו ולקבוע סדרי עדיפויות, אז זה נעשה דרך ההקצבות הייעודיות שהם בסך הכל מהוות כ- 10% מכלל התקציב במוסדות.
ניסן לימור: לאחר דבריו של פרופ' לבציון, אני אגש להציג את המצגת.
ניסן לימור: כפי שאמר פרופ' לבציון אנחנו בפעם הקודמת הצגנו את מודל התקצוב הכללי, ועכשיו אנחנו רוצים לעסוק בחלק של ההקצבות הייעודיות שזה החלק של המדיניות שלנו.
ניסן לימור: התפלגות ההקצבות בין המרכיבים השונים.
ניסן לימור: באופן כללי, ההקצבות למחקר הם החלק העיקרי, 50%.
ניסן לימור: ההקצבות לתוכניות ות"ת הם 29%, הקצבות ע"פ הסדרים מיוחדים הם 15%, וההקצבות לפעולות הבין-אוניברסיטאיות הן 6%.
זבולון אורלב: איפה ההקצבות הרגילות?
ניסן לימור: ההקצבות הרגילות לא כאן.
ניסן לימור: מה שמופיע כאן זה ורק ההקצבות הייעודיות.
ניסן לימור: במודל התקצוב הרגיל יש לנו שלושה פרמטרים: הפרמטר הראשון הוא מרכיב ההוראה לפי מספרי סטודנטים.
ניסן לימור: הפרמטר השני הוא מרכיב המחקר לפי תפוקות מחקר.
ניסן לימור: הפרמטר השלישי הוא נושא היכולות.
ניסן לימור: כאן אנחנו מדברים על דברים ספציפיים במחקר ותכף אני אציג את התוכניות אחת לאחת.
יהודית נאות: האם זה סדר גודל של חצי מיליארד בערך?
פרופ' נחמיה לבציון: כן.
ניסן לימור: כשאנחנו מדברים על הקצבות למחקר יש לנו שלושה תת-נושאים: הנושא הראשון הוא קרנות המחקר.
ניסן לימור: הנושא השני, מלגות לחוקרים.
ניסן לימור: הנושא השלישי הוא מלגות לקליטת מדענים עולים.
ניסן לימור: ההתפלגות הפנימית בין נושאי המחקר היא כך.
ניסן לימור: 70% זה קרנות מחקר, מלגות זה 11%, ומדענים זה 10%.
ניסן לימור: התפלגות ההקצבות לקרנות המחקר.
ניסן לימור: כמובן שהקרן הלאומית למדע נמצאת מצד אחד, וקרן המו"פ האירופאי, שאנחנו נמצאים עכשיו בתוכנית החמישית שלה, בצד השני.
יהודית נאות: תן לי הערכה בכסף.
פרופ' נחמיה לבציון: הקרן הלאומית למדע היא היום בסך 40 מיליון דולר, וקרן המו"פ היא בסך 20 מיליון.
פרופ' נחמיה לבציון: שתי הקרנות האלה הן קרנות תחרותיות מאוד.
ניסן לימור: אני אציג כיצד כל תוכנית ותוכנית מורכבת ומה יש בה, וכן את הצד התקציבי.
ניסן לימור: כפי שאמרתי, הקרן הלאומית למדע היא הקרן הגדולה בישראל.
ניסן לימור: היא מנוהלת על ידי ועדה ציבורית בראשותו של נשיא האקדמיה הלאומית הישראלית.
זבולון אורלב: האם הקרן הזו היא עמותה?
ניסן לימור: הקרן היא עמותה.
ניסן לימור: כל המענקים ניתנים על בסיס תחרות והקרן הזו והיא קרן להצטיינות במלוא מובן המילה.
ניסן לימור: סך הכל ההיקף השנתי הוא כ – 40 מיליון דולר.
ניסן לימור: הקצבת ות"ת הם כ – 95% מהכנסות הקרן.
יהודית נאות: האם אפשר להשוות פר קפיטה בין מדינת ישראל לעומת ארצות הברית מבחינת הקרנות?
שלמה הרשקוביץ: לא ניתן להשוות כיוון שבארצות הברית התמיכה היא גם במשכורת של החוקר הראשי, דבר שלא קיים פה בארץ.
שלמה הרשקוביץ: ות"ת תומכת במשכורת של החוקרים הראשיים לצורך זה.
שלמה הרשקוביץ: הם גם כן גובים תקורה מלאה מה שאנחנו גם כן משלמים.
שלמה הרשקוביץ: זאת אומרת, בארצות הברית במענק המחקר מצורף יחד דבר שאנחנו מפרידים פה וזה הוצאות התשתית.
שלמה הרשקוביץ: המוסדות מקבלים זאת ישירות מות"ת, ואת ההוצאות השוליות של מחקר מקבלים דרך הקרנות למחקר.
שלמה הרשקוביץ: אף אחד לא יכול לחשב את זה במדויק, ולכן יש איזשהי אי בהירות לגבי הדבר הזה.
ניסן לימור: גם פר מענק אנחנו נותנים פחות, וזה אולי הנקודה היותר חשובה.
פרופ' נחמיה לבציון: הגידול הוא חשוב.
פרופ' נחמיה לבציון: הקרן יותר מהוכפלה בארבע-חמש שנים האחרונות.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו גדלנו בקצב של ארבעה מיליון דולר כל שנה תוספת לקרן.
פרופ' נחמיה לבציון: זה גידול משמעותי ביותר והקרן תוספת מקום חשוב.
פרופ' נחמיה לבציון: הגידול נוצל על מנת להגדיל את אחוז הזוכים.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו הגענו בקרן הזו ל- 35% פחות או יותר וכאן יעצרו.
פרופ' נחמיה לבציון: 35% זה גם השליש הקדוש של המצוינות.
פרופ' נחמיה לבציון: מכאן ואילן אנחנו מתכוונים להמשיך ולהגדיל את זה.
פרופ' נחמיה לבציון: מוסכם שכל התוספת תהיה להגדת המענקים.
פרופ' נחמיה לבציון: כלומר, לא להרחיב את מספר הזוכים אלא להגדיל.
פרופ' נחמיה לבציון: ההנחה שלנו היא שגם לא יגדלו בהרבה מספר החוקרים באוניברסיטאות, כי עצרנו את גידלנו האוניברסיטאות, ועדיין נשאר ב- 35%, אבל כל הגידול יבוא להגדלת המענקים.
פרופ' נחמיה לבציון: המענקים כבר עכשיו גדלים לאט לאט.
פרופ' נחמיה לבציון: הגדלת המענקים היא הבעיה העיקרית שלנו.
פרופ' נחמיה לבציון: זה אחד הצדדים לחזק את המחקר בישראל.
זבולון אורלב: האם הקרן למחקרים משותפים של ות"ת ומשרד הביטחון היא גם עמותה?
ניסן לימור: הקרן הזו היא לא עמותה.
פרופ' נחמיה לבציון: היא וירטואלית.
ניסן לימור: הקרן הזו היא הסכם משותף ביננו לבין משרד הביטחון.
זבולון אורלב: למי משלמים את הכסף?
ניסן לימור: הכסף ניתן בעיקרון לאוניברסיטאות.
ניסן לימור: הקרן הזו בוררת לפי מדיניות שנקבעת נושאים והיא מתקשרת ביוזמתה עם חוקרים שהם בעלי שם, ואצלם היא מזמינה את המחקרים.
ניסן לימור: מצבה של הקרן הלאומית למדע הוא אחר.
ניסן לימור: היא בעצם מקבלת הצעות ובוררת את הטובים ביותר ונותנת מענקים.
פרופ' נחמיה לבציון: הקרן הזו היא איננה קרן תחרותית.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו יושבים בוועדות והם מדווחים לנו אחת לשנה ועושים לנו הצגה של הפרוייקטים.
ניסן לימור: נכון, זו הזמנה של מחקרים ספציפיים.
ניסן לימור: המדיניות הכללית נקבעת במשותף, הפרטים והפרוייקטים נקבעים בהתאם למפא"ת.
ניסן לימור: דבר דומה מאוד יש לנו עם הוועדה לאנרגיה אטומית, כאשר בוועדה לאנרגיה לאטומית יש לנו שוב קרן משותפת כאשר העקרונות והמדיניות הכללית מסוכמים במשותף, אבל הפרטים המחקריים נקבעים על ידי ועדה מקצועית של הוועדה לאנרגיה אטומית.
ניסן לימור: רוב המחקרים הם מחקרים מוזמנים של הוועדה, לפי שיקולים שונים.
זבולון אורלב: גם הקרן הזו היא קרן וירטואלית?
ניסן לימור: גם היא וירטואלית.
זבולון אורלב: האם גם פה רוב הכסף הולך לאוניברסיטאות?
פרופ' נחמיה לבציון: הכל הולך חזרה לאוניברסיטאות, כי זה מגדיל את המחקר באוניברסיטאות.
פרופ' נחמיה לבציון: הקרן הזו לא נותנת לפרוייקטים אחרים, לתע"ש ולרפא"ל ולגופים אחרים, אלא רק לאוניברסיטאות.
ניסן לימור: קיימים, למשל, שיתופי פעולה בין הקרן הזו לבין קמ"ג.
ניסן לימור: הקרן הבאה שאני רוצה להציג אותה היא קרן פולברייט שהיא קרן שהוקמה בהסכם בין ממשלת ישראל לממשלת ארה"ב בשנות החמישים.
ניסן לימור: ממשלת ארה"ב נותנת את עיקר הכספים.
ניסן לימור: יש לנו נציגות בקרן עצמה.
ניסן לימור: הקרן מחלקת מענקים שונים, בעיקר לתארים מתקדמים, לחוקרים לתואר שני ושלישי.
ניסן לימור: יש להם שני דברים.
ניסן לימור: הדבר הראשון הוא הנושאים, ובתוך כל נושא את המצוינות.
ניסן לימור: מידי תקופה הקרן מחליטה על לאילו נושאים לתת עדיפות על פני נושאים אחרים.
זאב בוים: האם יש לך מושג כמה קרן פולברייט משקיעה במדינות ערב?
ניסן לימור: אני לא יודע.
שלמה הרשקוביץ: יש להם הסכם עם כששים או שבעים מדינות.
זבולון אורלב: איך אנחנו עומדים ביחס למה שהם נותנים למדינות אחרות?
ניסן לימור: חלקנו הוא מאוד קטן, אבל ככה זה עובד.
ניסן לימור: האמריקאים הסכימו תמיד לתת לנו יותר ממה שאנחנו נותנים להם.
ניסן לימור: אדוני היושב ראש, השאלה היא למה אנחנו משווים את זה.
ניסן לימור: יש פה גם שאלה של אוכלוסייה וגם שאלה של נכסים כספיים.
זבולון אורלב: לנו הם נותנים בערך סכום של 1.3 מיליון דולר, והשאלה היא כמה הם נותנים למדינות אחרות?
זאב בוים: אני יכול לומר לך שלמדינות ערב הם נותנים יותר באופן יחסי.
זאב בוים: זו ההערכה שלי משום שמר פולברייט לא אהב את ישראל.
שלמה הרשקוביץ: אני יכול לשלוח לוועדה רשימה מפורטת של התרומה של ממשלת ארה"ב לכל מדינה ומדינה.
זבולון אורלב: על פי זיכרונך, האם אתה יכול לומר לנו עכשיו את הנתון?
שלמה הרשקוביץ: אני לא זוכר.
ניסן לימור: בשקף שלפניכם יש טעות סופר.
ניסן לימור: אנחנו נותנים מאה אלף דולר.
זבולון אורלב: כמה חוקרים שלנו משתתפים בפרוייקט הזה?
ניסן לימור: אם אינני טועה יש שם בין 20-30 חוקרים.
זבולון אורלב: מי מסנן אותם?
ניסן לימור: יש ועדה ישראלית באקדמיה ויש שיתוף פעולה.
ניסן לימור: אגב, אנחנו גם משתתפים עכשיו בבניית המאיץ העתידי.
ניסן לימור: יש כאן פעילות מחקרית.
ניסן לימור: ה- 1% שמדינת ישראל משלמת מתחלק בין הגורמים השונים.
פרופ' נחמיה לבציון: ישנו גוף שנקרא תל"מ, שזה תשתיות למחקר מדעי, וזה ההתכנסות של כל הגופים הבאים: ות"ת, האקדמיה, משרד המדע, משרד התמ"ס, משרד האוצר ומשרד הביטחון.
פרופ' נחמיה לבציון: יחד הם המממנים העיקרים של 90-95% מהמחקר בישראל.
פרופ' נחמיה לבציון: הם כגוף וולנטרי שבראשותו יושב נשיא האקדמיה הלאומית למדעים, מחליטים על כל אותם פרוייקטים גדולים שאף גוף לבד לא יכול להרים.
פרופ' נחמיה לבציון: בדרך כלל, משרד האוצר הוא זה שמאגם את המשאבים ומחליט מי יטפל בזה.
פרופ' נחמיה לבציון: ברוב המקרים אנחנו מאגמים את זה אצלנו, והאוצר גם נותן את חלקו ברגע שהוא מוצא שהמחקר הוא חשוב.
פרופ' נחמיה לבציון: זה יכול להיות רק בהסכמה כללית של כל הגופים.
פרופ' נחמיה לבציון: זו פעם ראשונה במדינת ישראל שבה יש תיאום של כל הגופים שהם מחזיקים בכספי המחקר בישראל.
ניסן לימור: אנחנו נמצאים היום בתוכנית החמישית של המו"פ האירופאי.
ניסן לימור: כזכור לכם, היה ויכוח בשאלה האם ישראל תצטרף או לא, וזאת לאחר שבתוכנית הרביעית ההצלחה שלנו לא הייתה רבה.
ניסן לימור: זה כנראה קרה בגלל שההצטרפות של ישראל הייתה בשלב די מאוחר, וכל הסוסים יצאו מהאורוות.
ניסן לימור: נעשתה היערכות מחודשת לגבי התוכנית החמישית של המשרד הישראלי שמטפל בכל הנושא הזה, גם מבחינת האירופים, ומבחינת האקדמיה והתעשייה בארץ.
ניסן לימור: ואכן, אחוזי ההצלחה שלנו עכשיו הם יפים וטובים, ועושה רושם שאנחנו הולכים להחזיר את כל הכספים שמשקיעים.
ניסן לימור: אני מקווה שעד סוף התוכנית אנחנו נוכיח שלפחות את חלקנו אנחנו החזרנו.
זבולון אורלב: האם יש לתוכנית הזו איזשהו כיוון?
ניסן לימור: ישנן כמה תוכניות והאירופאים הם אלה שמחליטים.
ניסן לימור: אנחנו מנסים להיכנס ולהשפיע ככל שאנחנו יכולים, וככל שאנחנו נערכים יותר אנחנו גם משפיעים יותר.
ניסן לימור: תוכנית אינטרנט II, היא אחת מהתוכניות שקיימות שם, ותוכנית האינטרנט II הישראלית כבר התחברה לשם.
זבולון אורלב: האם ישנם תחומים מיוחדים שבהם אנחנו מצליחים לחדור יותר?
שלמה הרשקוביץ: אנחנו מאוד מאוד מצליחים בתחום ההיי-טק ובמדעי החיים.
שלמה הרשקוביץ: אנחנו פחות טובים בנושאים סביבתיים.
פרופ' נחמיה לבציון: בתוכנית החמישית יש יותר נושאים חברתיים.
פרופ' נחמיה לבציון: עכשיו הם כבר מכינים את התוכנית השישית ואנחנו יותר שותפים.
פרופ' נחמיה לבציון: עד שנת 1997 הייתה התלבטות רבה והיינו קצת מהססים.
פרופ' נחמיה לבציון: בשנת 1998-1999 היו דיונים מאוד קשים האם להיכנס לתוכנית החמישית.
פרופ' נחמיה לבציון: כפי שניסן אמר, הייתה הצדקה מלאה, נכנסנו טוב, יש פה היערכות טובה ויש תוצאות.
זבולון אורלב: אני רוצה לשאול שאלה שהיא רלוונטית גם לכל הקרנות האחרות.
זבולון אורלב: כיצד החוקרים יודעים את כל האינפורמציות האלה?
פרופ' נחמיה לבציון: זה חלק מהדברים שאנחנו עשינו.
פרופ' נחמיה לבציון: לדוגמא, בתוכנית הזו של המו"פ האירופי ישנו משרד ישראלי ותפקידו בדיוק לעשות את זה.
פרופ' נחמיה לבציון: כלומר, לקיים ימי עיון, וברגע שיוצאת שם תוכנית חדשה, המשרד הזה מייד מפיץ זאת בארץ.
פרופ' נחמיה לבציון: המשרד הזה פונה לתעשייה ולאקדמיה.
פרופ' נחמיה לבציון: יש לנו פורום של סגני נשיא למחקר וכל תוכנית כזו היא בידיעתם.
פרופ' נחמיה לבציון: הם יודעים מה קורה.
פרופ' נחמיה לבציון: כלומר, זה בדיוק היה נושא ההיערכות, והמשרד הזה עבר שינוי טוטלי מהתוכנית הרביעית לחמישית.
זבולון אורלב: האם אנחנו יכולים להיות שקטים שהחוקרים שלנו יודעים את כל הפרטים והכללים לגבי כל הקרנות?
יהודית נאות: החוקרים מוצפים בחומר.
ניסן לימור: החוקרים מהשורה הראשונה יודעים בוודאות על כל הדברים האלה.
זבולון אורלב: הבעיה היא בשורה השנייה והשלישית של החוקרים.
יהודית נאות: הדואר האלקטרוני שלהם מוצף במידע זורם.
ניסן לימור: תפקידם של רשויות המחקר באוניברסיטאות וסגני הנשיא הוא להיות חוליית הקשר.
פרופ' נחמיה לבציון: בעיקרון, יש ועדת היגוי שבה יושב המדען הראשי של משרד התמ"ס ונציג של האקדמיה.
פרופ' נחמיה לבציון: יושב ראש הקרן הלאומית למדע היום מייצג גם את ות"ת, גם את האקדמיות וגם את סגני הנשיא למו"פ.
יהודית נאות: החלק החסר הוא ברמה של כל מוסד ומוסד.
יהודית נאות: כלומר, המוסדות צריכים לאתר את החוקרים שיכולים להיות פוטנציאל.
יהודית נאות: לדעתי, לא עובדים מספיק טוב ברמה הזו, כי מדענים הם לפעמים בסטטוספירה.
פרופ' נחמיה לבציון: כל נשיא רואה כל שנה את תפוקות המחקר שלו.
פרופ' נחמיה לבציון: כמה הוא קיבל מקרנות תחרותיות וכו'?
פרופ' נחמיה לבציון: וברגע שהוא לא עשה את העבודה הוא מייד יורד בתקצוב שלו.
פרופ' נחמיה לבציון: זה לא מצב שהם יכולים להיות רגועים, כי אם הם מאבדים סכום כלשהו, אז זה מייד בא לביטוי גם בהקצבת ות"ת.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו מתגמלים ומענישים את מי שלא שומר על חלקו בתפוקות המחקר.
ניסן לימור: קרן מחקר מדעי ישראלי-צפון קרוליינה, היא קרן קטנה לתקופה מוגבלת שהוקמה במסגרת הסכם שנחתם בין ממשלת ישראל לבין צפון קרוליינה, על סדר גודל של חצי מיליון דולר.
ניסן לימור: חלקה של ות"ת הוא 60% מהשתתפות ישראל.
ניסן לימור: נושאים המחקרים הם בעיקר בתחומי רפואה, ולמידה רחוקה.
ניסן לימור: תקציב הקרן הוא מיליון דולר לשנה.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו מקווים שבתום החמש השנים אף שר אוצר לא יחתום על עוד הסכם, כי אנחנו לא חושבים שההסכם הזה הוא טוב.
פרופ' נחמיה לבציון: למעשה, אנחנו כמעט אנוסים על פי הדיבור.
ניסן לימור: פרוייקט אינטרנט II, הוא יוזמה אמריקאית.
ניסן לימור: האמריקאים פנו למספר מדינות בבקשה להצטרף לרשת הזו.
ניסן לימור: ישראל הצטרפה במסגרת הסכם מיוחד שנעשה.
ניסן לימור: אנחנו היום מקושרים עם כל האוניברסיטאות, וזה נפתח גם לתעשייה.
ניסן לימור: יש להם קצת כאבי בטן בחיבור עם בזק, אבל הפרוייקט הזה עובד.
ניסן לימור: אני מניח שבשינויי הטכנולוגיה המהירים עם גמר הפרוייקט הזה, אינטרנט II יהיה נחלת כל העולם ולא יהיה צורך בהסדרים מיוחדים של המערכת שלנו.
זבולון אורלב: האם משרד התקשורת וחברת בזק לא משתתפים באיזשהו חלק בפרוייקט הזה?
ניסן לימור: חברת בזק משתתפת, וככל שאתה נותן לו יותר זה טוב.
ניסן לימור: אם אתה לא נותן לו, אז יש לו את המקלות שלו לגלגלים.
ינון עמית: בזק מעמיד רשת פנים ארצית של MB 155 לרשות המערכת הזו.
זבולון אורלב: ומה קורה עם משרד התקשורת, למה הוא לא תורם פה?
פרופ' נחמיה לבציון: נציגי משרד התקשורת יושבים בוועדת ההיגוי.
ניסן לימור: משרד התקשורת לא עושה את המחקרים עצמם.
יהודית נאות: נחמיה, אנחנו דיברנו על הקרן הלאומית שתקציבה הוא 40 מיליון דולר.
יהודית נאות: במה זה תלוי?
פרופ' נחמיה לבציון: הוקמה ועדת משנה בראשות זוהר זיספל שהיו חברים בה אנשים חשובים.
פרופ' נחמיה לבציון: הם ישבו ולמדו ולמדו ובסופו של דבר הוציאו דו"ח.
פרופ' נחמיה לבציון: הדו"ח הוגש לתל"מ, ותל"מ אישרה זאת והיא החליטה על החלוקה הזו שראיתם פה.
פרופ' נחמיה לבציון: יש מערכת שמתקצבת ומי שעושה את ההפעלה האופרטיבית היא מחב"א, שהיא הוועדה לחישובים הבין-אוניברסיטאיים.
ניסן לימור: צומת NASA בישראל.
ניסן לימור: NASA בשנים האחרונים החליטה להסתכל מהחלל אל כדור הארץ, וכתוצאה מזה היא הקימה רשת של תחנות, והיא גם ביקשה מישראל להצטרף לפרוייקט וישראל אכן הצטרפה.
ניסן לימור: התחנה הישראלית משתלבת באותה רשת שאוספת נתונים מהחלל על כדור הארץ באזור המזרח התיכון.
ניסן לימור: ישנם פה מאגרים גדולים מאוד של אינפורמציה.
ניסן לימור: ישנם כמה אנטנות והכל מתנקז למחשבים של מחב"א.
ניסן לימור: NASA הוציאה לוויינים לחלל.
ניסן לימור: הלווינים מצלמים את כדור הארץ והם משדרים לארץ.
ניסן לימור: בכמה מקומות בארץ השידורים האלה נקלטים, ומחב"א מרכז ומעבד את הכל בנתונים המיחשוביים שלו.
ניסן לימור: יש לנו כאן מאגרים יוצאים מהכלל של אינפורמציה על המזרח התיכון שמשרתים לכל צורך אפשרי.
ניסן לימור: כמובן שיש לנו גם את הגישה לכל התחנות האחרות באותה רשת גלובלית שקיימת.
ניסן לימור: בשקף שלפניכם אתם יכולים לראות את התפלגות ההקצבות למלגות.
יהודית נאות: האם יש הבדל במקצועות שאליהם מתייחסות המלגות?
זבולון אורלב: את תוכלי לראות את הפירוט של כל השקפים, כי כל שקף עומד לרשות הוועדה.
פרופ' נחמיה לבציון: זו אחת התוכניות היוקרתיות ביותר, זה כמו אות כבוד למי שקיבל את המלגה הזו.
פרופ' נחמיה לבציון: זה תמיד יופיע בקורות החיים של האיש.
ניסן לימור: מלגות ע"ש רוטנשטרייך.
ניסן לימור: התוכנית הזו לעודד סטודנטים מצטיינים בלימודי תואר שלישי במדעי הרוח.
ניסן לימור: מידי שנה מוענקות 15 מלגות תלת שנתיות חדשות בסכום של 53 אלף שקל לכל שנה.
ניסן לימור: גם התוכנית הזו היא תוכנית יוקרתית ויפה.
יהודית נאות: יפה מאוד.
יהודית נאות: זבולון, האם אתה העברת את התוכנית הזו?
זבולון אורלב: כל היוזמה היא של המועצה להשכלה גבוהה והת"ת, ואני רק יכול לברך עליה.
זבולון אורלב: אני יכול לומר כי משפחת המר מאוד מוקירה ומעריכה.
ניסן לימור: אנחנו בקרוב נערוך את הטקס השנתי כי יש לנו כבר את השמות.
פרופ' נחמיה לבציון: אחרי הקרן הלאומית למדע זו התוכנית החשובה ביותר לעיבוי ולקידום המחקר, כי גודל קבוצות המחקר בישראל הן קטנות מידיי בהשוואה בחו"ל.
פרופ' נחמיה לבציון: מה גם שכאשר הדוקטורנטים שלנו מסיימים את הלימודים שלהם כאן, הם יוצאים להיות פוסט-דוקטורנטים בחו"ל.
פרופ' נחמיה לבציון: לכן אנחנו מביאים אנשים מחו"ל.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו העלינו מ- 100 ל – 600 היום.
פרופ' נחמיה לבציון: גם האוניברסיטאות התחילו לתת יותר כסף וגם עניין ה – MATCHING.
יהודית נאות: אם אתם מוסיפים תקציבים, אז אל תגדילו את מספר המלגות אלא תעבו אותן.
פרופ' נחמיה לבציון: אין לנו בעיה להשיג מועמדים חוקרים בכירים, אנחנו ממלאים את כל מה שצריכים.
פרופ' נחמיה לבציון: כל המועמדים נבחרים על ידי החוקרים הראשיים ואין פשרות.
זבולון אורלב: ארגון אונסקו הוא אחד מארגון האו"ם שמדינת ישראל ניסתה מאוד לחזק את מעמדה בו, הואיל ומעמדה באו"ם חלש.
ניסן לימור: מלגות גואסטלה היא תוכנית משותפת ביחד עם קרן רש"י, והיא נועדה לעודד ישראלים חוזרים לבוא ולהשתלב בתוך האוניברסיטאות.
ניסן לימור: מדובר פה באמת על הבכירים שבהם, וזו תוכנית יפה.
ניסן לימור: לאור ההצלחה של התוכנית הזו אנחנו עשינו גם מלגות גואסטלה למכללות, ובתוכנית הזו אנחנו מסייעים למכללות לקלוט סגל אקדמי מקרב עולים חדשים או ישראלים חוזרים.
ניסן לימור: כלומר, ההרבה הזו שעשינו תורמת רבות בעיקר למכללות.
יהודית נאות: כמה מלגות כאלה יש?
ניסן לימור: מידי שנה מחולקות 6-4 מלגות חדשות תלת-שנתיות באוניברסיטאות, ו- 2-4 מלגות חדשות תלת-שנתיות למרצים במכללות האקדמיות.
יהודית נאות: אני מתנצלת שאני צריכה לעזוב את הישיבה.
יהודית נאות: אני פשוט עוברת לוועדה אחרת.
ניסן לימור: יש לנו תוכנית נוספת שהיא מאוד חשובה והיא התוכנית לעידוד לימודי הוראת המדעים.
ניסן לימור: מדובר בהכשרת כוח גם למשרד החינוך בנושא של הוראת המדעים.
ניסן לימור: קבלת המלגה מותנית בהתחייבות האוניברסיטאות לקלוט את המלגאי בתום תקופת המלגה.
זבולון אורלב: איך זה בסכרוניזציה עם המימון של משרד החינוך למרכזים?
ניסן לימור: זה לא קשור, זה נועד להכשיר כוח אדם.
זבולון אורלב: בכמה מקומות כתוב שמימון התוכנית בא גם מצד האוניברסיטה, אני מבין שהאוניברסיטה לא יכולה לתת את זה מהתקציב הרגיל שמתקבל?
ניסן לימור: למה לא?
ניסן לימור: כשאנחנו מתקצבים את מרכיב המחקר, אנחנו לא מתערבים מה הם עושים, אבל זה חלק ממה שהם עושים.
ניסן לימור: כלומר, אם יש להם עניין לקדם את עצמם, אז זו הדרך.
ניסן לימור: האוניברסיטאות יכולות להביא את הכסף מהתקציב הרגיל, מקרנות, מתרומות, או מכל מקום.
ניסן לימור: אנחנו לא מתערבים בזה.
ניסן לימור: זה לא שאנחנו נותנים את זה בשני הכיוונים.
ניסן לימור: אנחנו מציעים תוכנית והם צריכים להביא את חלקם בכל מסגרת שהם רוצים.
פרופ' נחמיה לבציון: בחלק מהמקרים אנחנו מדברים על MATCHING בדיוק על מנת שאין מתנות חינם.
פרופ' נחמיה לבציון: אם התוכנית חשובה לאוניברסיטה אז היא צריכה לתת כסף.
ניסן לימור: במסגרת קליטת עולים יש לנו שתי תוכניות.
ניסן לימור: תוכנית אחת היא קליטת מדענים עולים בכירים, שהחלה בשנות התשעים.
ניסן לימור: התוכנית מיועדת למימון העסקתם של מדענים עולים בכירים שאינם יכולים להיקלט במסגרות הקיימות, בעיקר בגלל שמדובר באנשים מבוגרים.
ניסן לימור: ישנם תנאי העסקה, ואנחנו משתתפים בהעסקתם.
פרופ' נחמיה לבציון: זה מבטיח להם גם פנסיה.
פרופ' נחמיה לבציון: חלק ניכר מהתשלום הולך לקרן פנסיה כדי שהם יוכלו לחיות בכבוד כאשר הם יפרשו.
ניסן לימור: התוכנית השנייה היא תוכנית קמ"ע, קליטת מדענים עולים, והיא תוכנית שנועדה להמשיך את תוכנית גלעדי.
ניסן לימור: התוכנית מיועדת לקליטת של עד 500 מדענים עולים סך הכל.
ניסן לימור: העלות היא בערך 200 אלף ויש פה חלוקה בין שלושת הגורמים: משרד הקליטה, ות"ת, והאוניברסיטה, לגבי מימון ההעסקה.
ניסן לימור: למעשה, יש פה שתי תוכניות שנותנות פתרון חשוב לאותם מדענים עולים.
ניסן לימור: אני רוצה להתייחס עכשיו להקצבות לפי החלטות ות"ת, ובשקף אתם יכולים לראות את ההתפלגות.
ניסן לימור: תוכנית לקויי למידה היא תוכנית חדשה לגמרי.
ניסן לימור: מדובר בתוכנית קטנה.
זבולון אורלב: ואני מקווה שהיא תגדל.
ניסן לימור: היא תלך ותגדל.
זבולון אורלב: היו לנו דיונים לא מעטים על ליקויי מעטים ושמנו לב ששכחנו את ההשכלה הגבוהה.
זבולון אורלב: אני קיבלתי הרבה הערות, והכוונה בדיון הבא היא לדון באפשרות לכלול בחוק של ליקויי למידה גם את נושא ההשכלה גבוהה.
זבולון אורלב: אם נשתכנע שזה לא יכול להיכנס בחוק הזה, נציע הצעת החוק נפרדת.
ניסן לימור: אנחנו השקענו בזה מאמצים רבים, ונעשית היום גם איזשהי בדיקה, ותקצבנו.
ניסן לימור: זו תוכנית יפה.
ניסן לימור: אני מניח שקבלתם את כל האינפורמציה.
זבולון אורלב: היה דיון מיוחד בנושא של ליקויי למידה במוסדות להשכלה גבוהה.
זבולון אורלב: הרושם הוא שכל מה שנעשה הוא מאוד יפה ומאוד חשוב, אבל עדיין צריך לעשות עוד הרבה מאוד.
ניסן לימור: השאלות שעומדות על הפרק הן שאלת האבחון ואילו כלים אתה נותן.
ניסן לימור: יש דברים ישימים ויש דברים שלא ישימים.
ניסן לימור: ברור לנו לחלוטין שמה שנעשה בבית ספר יסודי ובבית ספר תיכון הוא לא ישים לאוניברסיטה.
ניסן לימור: כי מי שהגיע עד האוניברסיטה הוא כבר עבר, ועכשיו צריך לעשות לו התאמה מסוג אחר, ובדיוק בנושאים האלה יושבת עכשיו ועדה ומכינה כלים.
זבולון אורלב: בדיון שהיה פה עלתה לא רק בעיית האבחון, אלא גם בעיית התמיכה הלימודית במהלך השנים שגם היא חייבת להיות שונה מהטיפול בסטודנטים הרגילים.
זבולון אורלב: כלומר, לא רק לגבי דרכי הלמידה והתמיכה, אלא גם דרכי ההיבחנות.
ניסן לימור: פיתוח תשתיות מיחשוב.
ניסן לימור: יש לנו כאן שורה של תוכניות שנמצאות תחת הכובע הזה של פיתוח תוכניות מיחשוב.
ניסן לימור: התוכנית הראשונה היא סיוע ליחידה לחישובים עתירי עיבוד.
ניסן לימור: מדובר במחשב העל שיש לנו שמופעל על ידי מחב"א.
ניסן לימור: התוכנית השנייה היא תמיכה בפרוייקטים לשיפור רשתות תקשורת וקידום הבסיס למחשוב באוניברסיטאות.
זבולון אורלב: למה זה לא יכול להיות לפי קריטריונים אחידים לכל האוניברסיטאות?
זבולון אורלב: למה זה צריך להיות בהקצבות ייעודיות?
ניסן לימור: למעשה, כאן אנחנו תומכים ביחידה אחת מרכזית.
ניסן לימור: לילע"ד, ליחידה לחישובים עתירי עיבוד, יש ועדה של כל האוניברסיטאות.
ניסן לימור: יש לזה תקציב ואנחנו רוצים לעודד את שיתוף הפעולה.
ניסן לימור: אנחנו נותנים כאן סכום מסוים וכל אוניברסיטה שמשתתפת משלמת את חלקה.
שלמה הרשקוביץ: יש דברים שלא יקרו אם אנחנו לא נתערב.
פרופ' נחמיה לבציון: כל הכספים הייעודים הם צבועים, ואנחנו מבטיחים שהם מלאו בדיוק את היעוד שאנחנו רוצים.
פרופ' נחמיה לבציון: בהקצבה הישירה שהיא רוב הכסף שהם מקבלים איתנו, בגלל החופש האקדמי והמינהלי שלהם, אנחנו לא יכולים להתערב בשאלה כיצד הם מוציאים אותו.
פרופ' נחמיה לבציון: אם המערכת שלנו לא תעשה היום פיתוחים של טכנולוגיות למידה מרחוק, אז היא תהיה מאחור בעוד חמש שנים.
פרופ' נחמיה לבציון: התפקיד שלנו הוא להוביל את המערכת במקומות שאנחנו מייעדים.
פרופ' נחמיה לבציון: אלה דברים שבהם אנחנו קבענו סדרי עדיפות כי אנחנו רוצים שהם התבצעו ולכן אנחנו צובעים את הכסף.
ניסן לימור: אנחנו פעלנו כאן כמו קרן כי היה לנו ברור שרק אם אנחנו נפעיל את זה זה יצא.
ניסן לימור: אנחנו הקמנו ועדה שאיתרה כמה בעיות שחשבנו שצריך להתמודד איתם.
ניסן לימור: אנחנו הוצאנו קול קורא מאוד מפורט עם קריטריונים חכמים ונכונים ועל כך אנחנו מקבלים שבחים.
ניסן לימור: אנחנו יצרנו קריטריונים מבחינת הסגל, פיתוח תוכניות, שיתופי פעולה, קהל היעד.
ניסן לימור: אנחנו הקצאנו את המסגרת הכספית.
ניסן לימור: אנחנו ממש פעלנו כאן כמו קרן.
ניסן לימור: לא קבענו קריטריונים כלליים, אלא לתוכנית הזו.
ניסן לימור: אגב, יש לנו כבר מסקנות מהתוכניות הראשונות.
זבולון אורלב: האם הקריטריונים האלה נמצאים באוניברסיטאות?
ניסן לימור: בוודאי.
פרופ' נחמיה לבציון: אוניברסיטה אחת, שאני לא אקרא בשמה, הגישה תוכנית עם עלות כפולה, והיא לא קיבלה כלום, כי היא לא ידעה להתיישר לפי הקריטריונים.
ניסן לימור: אנחנו הפצנו זאת לכולם, ויש מכללות שהגישו ויש שלא הגישו.
ניסן לימור: אנחנו גם קיימנו ימי עיון והסברנו להם בדיוק מה המטרות.
ניסן לימור: אנחנו השקענו בזה מאמץ רב מאוד, כי ברור לנו שצריך להתחיל את הסלע.
ניסן לימור: ברגע שהסלע יזוז הוא יקבל את המומנטום שלו.
ניסן לימור: הדחיפה הראשונה היא האחריות שלנו.
ניסן לימור: תוכנית אחרת היא מיחשוב לימודי תעודת הוראה.
ניסן לימור: הנושא הזה מאוד חשוב למשרד החינוך ואנחנו הקצאנו לכך כספים כי ברור לנו שאם אנחנו לא ניתן את הדגש ולא נאיר את הפינה הזו שהיא חשובה מאוד, לימודי תעודה באוניברסיטאות לא יקבלו את מה שהם צריכים בנושא מיחשוב.
ניסן לימור: יש תחומים שבהם אתה לא יכול להעביר את הסכום הגלובלי ולסמוך על האוניברסיטה שהיא תעשה זאת, אלא אתה צריך לוודא שהדברים שאתה רוצה שייעשו ייעשו, וזו בדיוק המדיניות של ות"ת.
פרופ' נחמיה לבציון: אדוני היושב ראש, אתה יכול לבקש לראות את המעבדה של תעודת הוראה באוניברסיטת הר-הצופים שהוקמה מהמימון הזה, אחרת היא לא הייתה קיימת.
ניסן לימור: תוכנית נוספת שקיימת כבר כמה שנים טובות היא רכישת ספרים וכתבי עת.
ניסן לימור: התוכנית הזו נועדה להבטיח שהאוניברסיטאות לא ירדו בהקצבות הפנימיות שלהם לספרים וכתבי עת.
ניסן לימור: לכן אנחנו יצרנו כאן אינסנטיב נוסף ואנחנו אומרים שיש לנו הקצבה מיועדת לנושא הזה, אנחנו רוצים לראות מה האוניברסיטאות נותנות, והם מקבלות את התוספת שלנו.
ניסן לימור: התוכנית הזו עובדת יפה מאוד.
ניסן לימור: אני חושב שהיא באמת שומרת על כך שמישהו לא יהרהר אפילו בקצה המחשבה שלו שנושא רכישת ספרים הוא אולי לא בסדר עדיפות שאנחנו חושבים שהוא צריך להיות.
ניסן לימור: יש לנו תקציב קבוע, ואנחנו מודיעים לאוניברסיטאות מה התקציב.
ניסן לימור: האוניברסיטאות צריכות לדווח לנו שהן הוציאו לפחות 50% או 100% לעומת מה שאנחנו נתנו.
ניסן לימור: היום מדובר בתקציב של כעשרה מיליון דולר.
זבולון אורלב: זה לא בעד 50% אלא עד 50%.
ניסן לימור: נכון.
ניסן לימור: אנחנו ראינו כי נושא תחזוקת מבנים מחייב התייחסות מיוחדת.