GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חוסניה ג'בארה: אם מפסיקים את פיטום האווזים, אנחנו מחסלים הרבה משפחות וגורמות להן לחוסר פרנסה וזה כשאנחנו נמצאים במצב מאוד קשה עם אבטלה סמויה במדינת ישראל, ואנחנו צריכים לשמור על האינטרס של המשפחות האלו.
חוסניה ג'בארה: אם אנחנו מדברים על המשפחות, אנחנו מדברים על משפחות שבאות מהשכבות החלשות.
חוסניה ג'בארה: המגדלים או בעלי המשחטות האלה הם בעלי אנשים ברמה גבוהה יחסית מבחינה כלכלית, אבל העובדים במשחטות האלה הם אנשים שבאים משכונות המצוקה ורבים מהם באים מהמגזר הערבי.
חוסניה ג'בארה: אני לא מסכימה גם לזה שייקחו ויעבירו את המפעלים לירדן כי הרבה מפעלים הועברו לירדן וכל אלה עבדו במפעלים האלה היום הם מובטלים ונמצאים ברחובות.
חוסניה ג'בארה: אני באה ממגזר שסובל מאבטלה סמויה, גלויה ורחבה וזה המגזר הערבי.
חוסניה ג'בארה: לכן אני מבקשת שנדאג להקמת ועדה מסוימת שתדאג לתקנות ודרכים בהם יגדלו את האווזים, בנוסף לדרכים בהן מגדלים עכשיו.
חוסניה ג'בארה: בקוראן כתוב שאלוהים ברא את כל החיות לאדם שייהנה מהם ויאכל אותן.
חוסניה ג'בארה: לכן אני אומרת שצריך להתייחס למה שיש בארץ הזאת ולדאוג לדרך יותר צודקת.
מוחמד כנעאן: הסתכלתי כאן על הנייר שקיבלנו כולל התקנות ואני לא חושב שיש בעיה כלשהי בנושא הזה.
מוחמד כנעאן: בסופו של דבר אנחנו מתפרנסים מהנושא הזה, כולל פרות וכולל תרנגולות.
מוחמד כנעאן: לפי גירסתו של חבר הכנסת פורז צריך להפסיק מחר לשחוט פרות ותרנגולות.
מוחמד כנעאן: היום ידוע שבמדינת ישראל מאות אלפי משפחות חיות מהחקלאות, בקיבוצים, במושבים, בכפרים ובישובים השונים.
מוחמד כנעאן: אני חושב שהיום אנחנו במצב בו אנחנו צריכים לעודד את הענף הזה אבל יחד עם זאת לבקש ממשרד החקלאות שייתן את הדעת על הפיקוח.
מוחמד כנעאן: אני מתאר לעצמי שאותם מגדלים שרוצים להתפרנס מהענף הזה, הם גם ישמרו וידאגו שאכן ההוראות וההנחיות של המחלקה הווטרינרית של משרד החקלאות ושל האנשים שנוגעים בדבר, של אנשי המקצוע, ייושמו ויהיו בהתאם.
מוחמד כנעאן: אני לא בעד מינוי ועדה ועוד ועדה כי אנחנו לא מומחים בנושא הזה אבל אנחנו כוועדת חינוך כן נבקש ממשרד החקלאות לדווח לנו איך הנושא מתפתח.
מיכאל נודלמן: לכן אני חושב שצריך לאשר את כל התקנות ולבקש את משרד החקלאות לבדוק אולי שיטות אחרות ובצורה הדרגתית ללכת אליהן.
יראק רנאטו: אני רוצה לומר שאם הפגיעה בחיות אחרות, והדברים נאמרו כל כך הרבה פעמים ואני לא אחזור עליהם, היא אולי תוצאה של המאה ה20-, פיטום האווזים הוא דבר עתיק מאוד.
יראק רנאטו: הוא לא בוצע בשלהי המאה ה20- אלא הוא מסורת שקיימת ביהדות ולאו דווקא לגבי הכבד.
יראק רנאטו: שומן האווז שימש ליהודים למה שאצל עמים אחרים שימש בעל חיים אחר שאני לא רוצה להזכיר אותו כאן.
יראק רנאטו: האנשים האלה לא באו ארצה והתחילו לגדל אווזים אלא להרבה מהם אלה מסורות שהם הביאו אתם מארצותיהם.
יראק רנאטו: אני לא יודע אם בשלב מאוחר כזה יש טעם להציע לכם לראות גם את העובדות.
יראק רנאטו: יש כאן קלטת של כמה דקות שמראה איך מפטמים אווזים.
יראק רנאטו: כאדם שרק שמע תיאורי זוועה ראיתי את הקלטת ושאלתי אם על זה כל הרעש.
יראק רנאטו: אני לא אומר שזה הדבר הכי נעים, אבל כשמדברים על צער בעלי חיים, על מכות לחמור כמו שנאמר, זה לא עומד בשום יחס.
יראק רנאטו: לוקחים את האווז, שמים לו את הצינור, התזה בת שתיים-שלוש-ארבע שניות של דייסה.
יראק רנאטו: צריך להבין שכאשר מדובר על מי ישגיח על המגדלים וכולי, המגדלים עצמם, כפי שנאמר לכם כאן ולא רק מטעמי צדיקות אלא מטעמי פרנסה, כדי להגיע לבעלי חיים שיהיו כשרים ולא ימצאו להם בשחיטה פגמים, שיהיו גם מבחינות אחרות קבילים, הפכו את התהליך להרבה פחות גורם סבל ולכן הם גם שיתפו פעולה עם התקנות הללו.
יראק רנאטו: זה לא כמו שהיה פעם כאשר היו מכניסים לאווזים בכוח מזון קשה וכולי.
יראק רנאטו: לכן לפי דעתי מפחידים אותנו.
יראק רנאטו: שמעתם כאן ואפשר יהיה להוכיח את זה בכל פורום, כולל בבתי-המשפט, שאי-אפשר לעבור הסבה.
יראק רנאטו: לא רק ציוד המפטמות הוא לפיטום ולא לשום דבר אחר אלא גם המשחטות כך.
יראק רנאטו: אמר לכם את זה כאן מומחה.
יראק רנאטו: אי-אפשר לדבר על סגירת הענף הזה בלי לדבר על פיצוי רציני מאוד.
יראק רנאטו: מבחינת החוק אני אומר רק דבר אחד.
יראק רנאטו: כולנו כאן שכחנו שבסעיף 19, סעיף התקנות, מופיעות גם המלים בחוק "ובהתחשב בצורכי החקלאות".
יראק רנאטו: כלומר, המחוקק שפתר את עניין המתת בעלי חיים, שחיטה בכלל, והוציא אותו מן החוק, גם בנושאים האחרים אמר בהתחשב בצורכי החקלאות.
יראק רנאטו: מה זה בהתחשב בצורכי החקלאות?
יראק רנאטו: נכון, החוק לא חל רק על חיות מחמד אלא הוא חל גם על חיות חקלאיות, אבל כאן הוא מעמיד מולו פרמטר אחר שצריך להתחשב בו ואני חושב שזה מה שעושה את התקנות.
יראק רנאטו: מתחשבים בשני הפרמטרים הללו כדי לאפשר פרנסה הוגנת של ציבור גדול של מאות ואלפי איש, תוך צמצום הסבל שיכול להיגרם לבעלי חיים למינימום שהוא מינימום סביר יחסית למכלול הטיפול בבעלי חיים בחקלאות.
יצחק בן-דוד: האירופאים, שאני לא חושב שהם פלח אוכלוסייה הרבה פחות נאור מאתנו, בנושאים האלה הגיעו אכן להכרה שכל הממשק האינטנסיבי של גידול בעלי חיים יוצר איזשהו אלמנט שפוגע במידה כזו או אחרת ברווחת בעלי החיים.
יצחק בן-דוד: הפתרון שלהם, כמו שציין חבר הכנסת פורז, הוא באמת למסד תחיקה מאוד רחבה שמטפלת בדרכים להקל על, לא אגיד על הצער שלהם כי אין פרמטרים אובייקטיבים מדעיים לבדוק את הצער, אבל פרמטרים שלדעת בני אנוש נועדו להקל על הרווחה שלהם.
יצחק בן-דוד: בהתייחס לדברים שאמר עורך-הדין של עמותת נח אני מציע לו לבחון קודם כל את נהלי קבלת ההחלטות במוסדות הקהילייה האירופית, כי יש לי הרושם שהוא לא כל כך מכיר את הנושא הזה.