GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניסן לימור: כאן יש לנו בעיקר טיפולי חירום ותיקונים דחופים.
ניסן לימור: לצערי, אנחנו נתקלים שבניינים נבנו בשנות החמישים, הששים ואפילו מאוחר יותר לא עומדים בדרישות החדשות.
ניסן לימור: לפעמים יש לעשות שיפוצים בטווח קצר, ואנחנו מסייעים.
ניסן לימור: אנחנו עשינו תוכנית מיוחדת לגבי הציוד המחקרי, מדעי, טכנולוגי.
ניסן לימור: כאן יש לנו שני תחומים.
ניסן לימור: ראשית, הקצבה גלובלית בהתאם לתפוקות מחקר.
ניסן לימור: שנית, עידוד ספציפי של נושאים טכנולוגיים.
ניסן לימור: התוכנית הבאה היא תגבור לימודי טכנולוגיית עילית.
פרופ' נחמיה לבציון: זבולון, אתם שאלתם מהיכן באים הכספים לתגבור לימודי הטכנולוגיה, וזו בדיוק הקצבה ייעודית.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו רוצים לדעת כמה בדיוק סטודנטים ללימודי טכנולוגיה קלטו האוניברסיטאות, ואם הם לא קלטו אנחנו נמשוך את הכסף בחזרה, ולכן ההקצבה הזו היא הקצבה מיועדת צבועה.
זבולון אורלב: על איזה סכום מדובר כאן?
סטיבן סתיו: הסכום לטכנולוגית עילית הוא 24.5 מיליון שקל.
ניסן לימור: אגב, הסכום הוא משתנה.
ניסן לימור: יש מקומות שהדברים קבועים כתוכנית ולכן ציינו את הסכום.
ניסן לימור: יש דברים שהם משתנים ויכול להיות שמחר אנחנו נקטין או נגדיל את הסכום בהתאם לצרכים.
ניסן לימור: סיוע לסטודנטים בעלי לקויות למידה.
ניסן לימור: זו התוכנית שאנחנו קודם התחלנו לדבר עליה.
זבולון אורלב: באיזה סכום מדובר?
ניסן לימור: ארבעה מיליון.
ניסן לימור: זה סכום מאוד גדול כי זה לא הסכום הבלעדי.
ניסן לימור: זה מעבר למה שהמוסדות מוציאים ממילא והם מוציאים הרבה.
ניסן לימור: זה גם מעבר לסיוע עקיף שהם מקבלים.
ניסן לימור: בשנה האחרונה הייתה בבת אחת קפיצה גדולה מאוד.
פרופ' נחמיה לבציון: הם היו אמורים לעשות זאת גם בלי התקצוב שלנו משום שזה חלק מהחובות שלהם כלפי התלמידים שלהם.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו רוצים לעודד זאת.
ניסן לימור: הקצבות לפעולות בין-אוניברסיטאיות.
ניסן לימור: כאן יש לנו את המרכז לשירותי מידע דיגיטלי ואת הספריה הלאומית, בין היתר.
זבולון אורלב: מה דעתכם לכך שהספרייה הלאומית תוסדר במסגרת חוק הספרייה הלאומית?
ניסן לימור: הספריה הלאומית היא נכס לאומי.
ניסן לימור: אנחנו מתקצבים את החלק הלאומי.
ניסן לימור: מדובר על כך שבגלל שיש מרכיב לאומי לספרייה, יש לתת לכך ניהול נפרד.
ניסן לימור: אבל מצד שני, זה חלק מהאוניברסיטה, ולכן אני לא יודע איך אתה רוצה לחוקק את זה.
ניסן לימור: צריך להבטיח שיהיה לנו את הוועד המנהל הציבורי.
זבולון אורלב: יכול להיווצר מצב שהאוניברסיטה העברית תאמר שהיא לא יכולה יותר להחזיק את הספריה הלאומית.
ניסן לימור: היא כבר אמרה זאת בעבר ולכן ות"ת החליטה בשעתו לתמוך בזה.
ניסן לימור: הוקמה ועדה שבדקה מהו החלק הלאומי, מהו החלק הלא-לאומי.
ניסן לימור: אנחנו היום משתתפים ב- 75% מהתקציב.
זבולון אורלב: על איזה סדר כספי מדובר כאן?
סטיבן סתיו: החלק שלנו הוא מעל 30 מיליון שקל.
פרופ' נחמיה לבציון: חוק הספריה הלאומית לא ייתן שום דבר.
פרופ' נחמיה לבציון: עדיף להם שאנחנו נתקצב אותם כפי שאנחנו עושים היום, על פני מצב של חוק.
פרופ' נחמיה לבציון: חוק הרי לא יקבע את הכסף, זה יהיה תלוי באוצר.
זבולון אורלב: למה החוק לא יקבע את הכסף?
פרופ' נחמיה לבציון: אין בעיה לשחוק אותו.
זבולון אורלב: לא, אי אפשר לשחוק.
פרופ' נחמיה לבציון: אולי תאמר לי איזה חוק מבטיח למישהו כסף?
זבולון אורלב: למשל, חוק הקולנוע שקיים כבר שנה.
פרופ' נחמיה לבציון: נראה מה יהיה אתו בעוד חמש שנים.
פרופ' נחמיה לבציון: לנו חשובה הספרייה הלאומית ואנחנו נדאג לה יותר טוב מכל אחד אחר.
פרופ' נחמיה לבציון: היום לא תשמע טענות מהאוניברסיטה העברית על כך שהספריה הלאומית היא מעמסה עליהם.
ניסן לימור: יש להם בעיה עם המחסנים והבניין, אבל זה סיפור אחר.
ניסן לימור: אני עובר לדבר על המרכז לשירותי מידע דיגיטלי.
ניסן לימור: זוהי תמיכה שלנו ברכישה מרוכזת של מאגרי מידע דיגיטליים, כתבי עת, ומאגרים אחרים.
ניסן לימור: יש יתרון גדול בקנייה מרוכזת.
זבולון אורלב: בכמה כסף מדובר כאן?
סטיבן סתיו: זה פחות ממיליון שקל.
סטיבן סתיו: הסכום הולך וקטן.
ניסן לימור: המכון הבין-אוניברסיטאי בים סוף עוסק בחקר בתחומי הביולוגיה הימית וים-סוף.
ניסן לימור: התקציב הוא 8-9 מיליון.
ניסן לימור: יש לנו כאן עוד הקצבה קטנה למרכז לרישום ארצי.
ניסן לימור: המרכז כרגע נמצא בתהליכי בדיקה ויושבת עכשיו ועדה שבוחנת את הנושא הזה.
ניסן לימור: סכום כסף קטן מוקצה לבדיקת הנושא.
ניסן לימור: מידעת.
ניסן לימור: המידעת עשתה מהפיכה גדולה מאוד בהבאת האינפורמציה לכל אלה שרוצים ללמוד ולסטודנטים שלומדים.
זבולון אורלב: בתור אבא לשני סטודנטים אני מאשר.
ניסן לימור: פעם היו צריכים לשלם 20 שקלים כדי להיכנס ולראות את כל הפרטים על האוניברסיטאות.
ניסן לימור: אנחנו אמרנו שאנחנו רוצים שכל אחד יוכל לראות את הפרטים על מוסדות הלימוד דרך האינטרנט.
ניסן לימור: כלומר, מה מלמדים, מהן דרישות הכניסה, ומה הסיכויים שלו להתקבל ללימודים.
ניסן לימור: העניין הזה עובד בצורה יוצאת מהכלל.
ניסן לימור: היום כבר כל המוסדות נמצאות בזה.
ניסן לימור: אני רוצה להסביר עכשיו כמה הקצבות על פי הסדרים שציינתי קודם, ובינהם: מכינות קדם אקדמיות, מחקרים רפואיים, מינויים קליניים בבתי חולים היקפיים, מכון פלזנשטיין, המכון לחקר המדבר והמרכז למורשת בן גוריון, לימודי הכשרת מנהלים, המרכז האקדמי בקהיר, והאקדמיה הלאומית למדעים.
ניסן לימור: בהתפלגות ההקצבות המיוחדות אתם יכולים לראות כי המחקרים הרפואיים תופסים 41%, והמכינות הקדם-אקדמיות הן 33%.
ניסן לימור: המכינות הקדם אקדמיות הופכות לחלק המרכזי בכל ההקצבות המיוחדות שלנו, והוא הולך וגדל משנה לשנה.
ניסן לימור: המכינות הקדם האקדמיות הוא אחד הכלים היפים ביותר שמאפשר היום נגישות להשכלה גבוהה.
זבולון אורלב: פה מדובר על כסף שהוא מעבר למה שמשרד החינוך נותן לאגודה לקידום החינוך?
ניסן לימור: כן.
ניסן לימור: מדובר כאן בסטודנטים שלומדים במכינה והם זכאים לפי המבחנים של האגודה לקידום החינוך.
ניסן לימור: יש היום כ- 11 אלף סטודנטים, כאשר 7000 מתוכם נמצאים במערכת שלנו.
ניסן לימור: אני לא מדבר על הנדסאים או עולים שיש להם את המסגרת שלהם.
ניסן לימור: כ- 60% מכלל התלמידים זכאים לקבל את הסיוע.
ניסן לימור: בשקף כתוב כי התקציב בסעיף זה עומד על 35 מיליון ש"ח, אבל היום אנחנו מתקרבים ל- 40 מיליון ש"ח.
ניסן לימור: אנחנו מפתחים את כל מערכת המכינות כי אנחנו מאמינים שזה יהיה הכלי הטוב ביותר לעשות את המעבר.
ניסן לימור: בין היתר מדובר על הכנת תוכניות מיוחדות לאוכלוסיות מיוחדות, כי מצבו של סטודנט שבא מדרום הארץ אינו דומה למצבו של סטודנט ערבי.
פרופ' נחמיה לבציון: אני מקווה שבתחום הזה תהיה מהפיכה בתוך חמש השנים הקרובות.
פרופ' נחמיה לבציון: אני גם מקווה שאנחנו נכפיל את המספר וזה יהיה אפיק החשוב החדש להשכלה גבוהה.
ניסן לימור: בשנתיים האחרונות אנחנו האצנו בבת אחת את התהליך ואנחנו ממשיכים עם זה קדימה.
ניסן לימור: האגודה לקידום החינוך היא הגורם המפעיל ואנחנו מממנים.
ניסן לימור: משרד החינוך מממן את התקציב התפעולי.
ניסן לימור: אחר כך יש את גם עניין דמי הקיום, כי חלק מהתלמידים זכאים גם לדמי קיום.
זבולון אורלב: האם אתם מממנים את שכר הלימוד ומשרד החינוך מממן את דמי הקיום?
ניסן לימור: באופן כללי, כן.
ניסן לימור: בשעתו נקבעה איזשהי חלוקה שאנחנו מממנים את שכר הלימוד, ומי שזכאי לקבלת דמי קיום מקבל זאת משם.
ניסן לימור: יתרה מכך, יש לנו גם את הקרן לחיילים משוחררים שהיא מסבכת לנו עוד קצת את העניין.
ניסן לימור: הקרן לחיילים משוחררים מתקצבת מסוים שהוא פחות מהעלות, ואנחנו משלימים את העלות לגבי כל אחד שנמצא במכינה במוסד אקדמי.
ניסן לימור: יש גם כאלה שהקרן לא משלמת עבורם, וכאן משרד החינוך משלם, ומדובר בערבים או באלה שלא שירתו בצה"ל.
ניסן לימור: סטודנט ערבי שלא מקבל מהקרן והוא זכאי, הוא מקבל ממשרד החינוך.
זבולון אורלב: כלומר, לחייל משוחרר בתחום הזה אין שום יתרון?
ניסן לימור: יש לו דמי קיום.
ניסן לימור: צריך להבחין בין שני דברים.
ניסן לימור: יש שכר לימוד ויש דמי קיום.
ניסן לימור: אין הבדל לגבי שכר לימוד.
ניסן לימור: כלומר, מי שזכאי לפי המבחנים של האגודה לקידום החינוך, מקבל ממשרד החינוך או ממשרד הביטחון, או מאיתנו.
ניסן לימור: דמי קיום ניתנים אך ורק ליוצאי צה"ל, וזה בעצם ההבדל המרכזי.
ניסן לימור: כלומר, מי שבאמת נזקק מקבל כסף ובלבד שהוא שירת בשירות צבאי או שירות לאומי.
ניסן לימור: נושא המחקרים הרפואיים.
ניסן לימור: מדובר בהסדר מיוחד, וזה לא בדיוק כסף שלנו.
ניסן לימור: יש לנו שורה של העברות תקציביות.
ניסן לימור: חשוב לנו מאוד גם למערכות הרפואיות וגם לאוניברסיטאות לא ליצור מצב שבבתי חולים מסוימים לא ניתן לעשות שום מחקר.
ניסן לימור: צריך לשמור על רמה נאותה גם באזורי פריפריה.
ניסן לימור: דרכנו נבנה איזשהו מנגנון ואנחנו מתקצבים את זה.
ניסן לימור: אנחנו בשעתו קיבלנו כסף מיוחד מהאוצר לתחום הזה.
ניסן לימור: מכון פלזנשטיין הוא מכון של קופת חולים.
ניסן לימור: בחלק ההסדרים שהיו עם קופות החולים הממשלה קנתה את מכון המחקר הזה.
ניסן לימור: הממשלה לא מפעילה מכוני מחקר, ולכן המכון הועבר לאוניברסיטת תל-אביב.
ניסן לימור: הוחלט כי התקציב המיועד יינתן לאוניברסיטת תל-אביב כדי שהיא תפעיל את המכון, והיא אכן מפעילה את מכון פלזנשטיין.
ניסן לימור: המכון לחקר המדבר והמרכז למורשת בן-גוריון.
ניסן לימור: גם פה נעשה מעבר של המכון.
ניסן לימור: יש לנו כאן תוכנית מיוחדת להכשרת מנהלי בתי ספר וזה נעשה בתיאום משרד החינוך.
ניסן לימור: המרכז האקדמי בקהיר.
ניסן לימור: מדובר בפעולה יפה שכל הזמן תלויה במצב הפוליטי.
ניסן לימור: ולבסוף, תקצוב האקדמיה הלאומית למדעים על ידינו.
ניסן לימור: האקדמיה היא תאגיד על פי חוק.
ניסן לימור: יש חוק מיוחד לאקדמיה, והקרן היא עמותה.
זבולון אורלב: יש לי שאלה לגבי כל העברת הכספים לעמותות, באיזה נוהל אתם מעבירים?
ניסן לימור: אין לנו עמותות.
ניסן לימור: אנחנו מעבירים כספים אך ורק למוסדות להשכלה גבוהה, או למרכז האקדמי בקהיר, לאקדמיה הלאומית או לקרן.
זבולון אורלב: מה הסטטוס של אוניברסיטה?
ניסן לימור: הסטטוס של אוניברסיטה זה מוסד מתוכנן שמתוקצב לפי פרמטרים שקבענו אותם בכללים שאתה מכיר אותם.
זבולון אורלב: מה קורה בתקציבים הייעודיים?
ניסן לימור: ישנם קריטריונים ברורים מאחורי כל תוכנית שהראתי כאן.
זבולון אורלב: כאשר התעוררה השאלה הזו בשנה שעברה אמר ינון עמית שאתם בודקים את השאלה הזו של נושא העברת הכספים מהות"ת או מהמועצה לאן שאתם מעבירים.
ניסן לימור: ישנם שני דברים.
ניסן לימור: יש פעולות כמו הדוגמא של שרה זיו כרמיאל שהייתה פה איזשהי בעיה של אולי כפל תמיכות.
ניסן לימור: סוג שני, מחליט משרד החינוך, משרד המדע או משרד אחר, שהוא מוכן לתמוך בכתבי עת מדעיים.
ניסן לימור: הפקולטות או בתי הספר השונים הם אלה שמפעילים את הפרוייקטים האלה, וכאשר הגופים האלה פונים בבקשה לקבל תמיכה בכתב עת מסוים, הם עומדים באותו מבחן של אותו משרד שנותן את התמיכה.
פרופ' נחמיה לבציון: אני חושב שהשאלה של זבולון לא הייתה בעניין כפל תמיכות, אלא הוא שאל איך אנחנו עומדים בקריטריונים של תמיכות בעמותות?
פרופ' נחמיה לבציון: הייתה החלטת ממשלה שחייבה אותנו ללכת ליועץ המשפטי ולקבל קריטריונים.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו הכנו קריטריונים ושני עורכי דין מלומדים מטעם היועץ המשפטי ישבו ולמדו ולא חזרו אלינו.
פרופ' נחמיה לבציון: הם אמרו שהכל בסדר.
זבולון אורלב: אני מבקש מהייעוץ המשפטי שלנו לבדוק את הסוגייה שלנו.
זבולון אורלב: תיאטרון "הבימה" מקבל כסף מהמדינה על פי קריטריונים מאוד מאוד ברורים.
זבולון אורלב: למשל, כמות הצגות, מספר מבקרים.
זבולון אורלב: והתיאטרון הזה צריך לעמוד באיזשהו נוהל.
זבולון אורלב: השאלה היא מה קורה פה?
זבולון אורלב: האם יש נוהל מסוים בנושא השכלה גבוהה?
זבולון אורלב: האם יש נוהל אחר בנושא תרבות?
זבולון אורלב: מוסד ביאליק עומד להיסגר, כיוון שיש בעיה של תקצובו בגלל הנהלים השונים.
זבולון אורלב: מוסד ביאליק הוא ההוצאה לאור הלאומית שלנו.
זבולון אורלב: האם מדינת ישראל תיתן למוסד לביאליק ליפול?
זבולון אורלב: זו ההוצאה לאור היחידה שהיא לא פועלת משיקולים מסחרים.
זבולון אורלב: זו הוצאה לאור שפועלת משיקולים יהודיים לאומיים.
זבולון אורלב: אפשר לעצום את העיניים ולומר שאין בעיה.
זבולון אורלב: אתם אומרים שהנושא הזה של הקריטריונים נבדק.
זבולון אורלב: אני הייתי בכל זאת מבקש לעשות את הבדיקה, כי חברי כנסת שואלים אותי כל מיני שואלים.
זבולון אורלב: אני משתדל להרגיע, אבל יום אחד אני אצטרך לבוא עם תשובה.
ניסן לימור: זבולון, אני חושב שהייתי הראשון ששם אצל היועץ המשפטי קריטריונים.
ניסן לימור: מעבר לזה נעשתה בדיקה ממש בשנה האחרונה על ידי היועץ המשפטי.
ניסן לימור: אין לנו שום בעיה.
פרופ' נחמיה לבציון: אני מציע שהיועצת המשפטית של הוועדה תפנה ליועצת המשפטית של ניסן עו"ד מיכל דלין והיא תעדכן אותה.
פרופ' נחמיה לבציון: היא תוכל להפנות אותה לאנשים המתאימים במשרד המשפטים.
זבולון אורלב: אני רוצה להבין איך זה עומד מול חוק יסודות התקציב.
זבולון אורלב: האם יש לכם משהו להוסיף לגבי שינויים בתקציב?
ניסן לימור: השינויים התקציביים הם מאוד מפורטים בחוברת התקציב שהוכנה ושמונחת לפניכם.
יהודית גידלי: החוברת ממש לא מונחת לפנינו.
זבולון אורלב: אני מציע שאנחנו לא נדון היום בשינויים בתקציב, אלא נדחה את הדיון בנושא הזה.
זבולון אורלב: אני בכל זאת רוצה לנצל את הזמן שנשאר לנו לדיון בעניין הסטודנטים.
זבולון אורלב: כלומר, ההשפעות של מה שעומד להתרחש בנושא וינוגרד על ההשכלה הגבוהה, ואני רוצה לפתוח בכמה משפטים.
זבולון אורלב: לפי דעתי יש לנו שתי בעיות.
זבולון אורלב: ראשית, מה שתחליט ועדת וינוגרד יתקבל כתוספת לתקציב ההשכלה הגבוהה.
זבולון אורלב: אני צריך להבין איך אתם רואים את הדבר הזה.
זבולון אורלב: האם יש דיבורים, התחייבויות, הסכמות?
זבולון אורלב: אני חושב שזה דבר שצריך להיות בסיסי מאוד שהתוספת שתינתן למימון ההנחות בשכר הלימוד, בין אם ההנחות תהיינה בצורה כזו או אחרת, בין אם תהיינה בגובה כזה או אחר, אבל תהיינה הנחות.
זבולון אורלב: אני רוצה לשמוע מה עמדת ות"ת בסוגייה הזו?
זבולון אורלב: מה הובטח ואיפה זה עומד?
זבולון אורלב: כי לפעמים מוטב להקדים תרופה למכה.
זבולון אורלב: עניין שני הוא עניין תוכניות הסיוע לסטודנטים.
זבולון אורלב: כבר היום יש תקציב נתון של תקציב המל"ג לתוכניות סיוע לסטודנטים.
זבולון אורלב: אני מבין שתוכניות הסיוע לסטודנטים היום הם בעיקרם תוכניות לסיוע דיפרנציאלי, והן לא תוכניות סיוע אוניברסליות.
זבולון אורלב: הואיל ואני מבין ושומע, בין במישרין ובין בעקיפין, שמה שוועדת וינוגרד הולכת להחליט הוא שתהיה תוכנית סיוע אוניברסלית, אז שאלתי היא מה עמדתכם להמשיך ולהיאבק על העניין של תוכניות סיוע דיפרנציאליות?
זבולון אורלב: אתמול שמעתי מפיו של פרופסור לבציון שאילו מדובר על הנחה בשכר לימוד של 50%, אז הוא פנה אתמול בבוקר ליושב ראש אגודת הסטודנטים והוא הציע לו ש – X אחוזים תהיה ההנחה האוניברסלית ו – X אחוזים מהכסף שהאוצר עומד לתת יהיה על פי מבחנים דיפרנציאלים, ועל ידי כך מי שנזקק יקבל יותר ממי שאיננו נזקק.
זבולון אורלב: אני לא רוצה להיכנס כרגע לויכוח הזה, כי אני חושב שהפנייה של ות"ת צריכה להיות לממשלה.
זבולון אורלב: אם מציעים לסטודנטים הנחה אוניברסלית של 50%, אז שזה יהיה 50%, ואם צריך לסייע דיפרנציאלית אז יש צורך בעוד תקציב, למה לעשות את זה על חשבון של משהו אחר?
זבולון אורלב: אבל בואו נעזוב את הויכוח.
זבולון אורלב: אני שואל, מה יקרה עם כל הסיוע שאתם היום נותנים לסיוע הדיפרנציאלי שהוא כסף לא קטן ואני משבח אותו.
פרופ' נחמיה לבציון: אני רוצה לענות על השאלות, משום שניסן לימור הוא חבר הוועדה ואני לא רוצה שהוא יתייחס לעניין.
ניסן לימור: אני לא רוצה להתייחס.
פרופ' נחמיה לבציון: אני אומר כמה מילים לגבי התפיסה האסטרטגית שלנו.
פרופ' נחמיה לבציון: בצמוד של כתב המינוי של הוועדה שנכתב על ידי שר החינוך דאז, יש מכתב שני שחוזר על ההתחייבות שניתנה על ידי ראש הממשלה ושר החינוך לכך שהמימון, או ההנחה, לא יהיה על חשבון המוסדות.
פרופ' נחמיה לבציון: עד כמה שאני יודע, השופט וינוגרד רואה את זה כחלק מהמשימות שיש.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו לא יודעים איך זה ימומש.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו כמובן רואים את זה כאחד התנאים שלא יוחלט על משהו שאין לו כיסוי תקציבי.
פרופ' נחמיה לבציון: שנית, מבלי להיכנס עכשיו לאחוזים, ות"ת העמידה בראש סדר העדיפויות שלה את הרחבת הנגישות לאוכלוסיות שלא היו מיוצגות, ומדובר בחרדים, ערבים, אנשי עיירות פיתוח ושכונות מצוקה, שכולם נמצאים מתחת לקו העוני שדובר עליו הרבה השבוע.
פרופ' נחמיה לבציון: כל הנחה שתיתן לאלה שנמצאים מתחת לקו העוני, עדיין לא תאפשר להם ללמוד.
פרופ' נחמיה לבציון: בכתב המינוי של הוועדה כתוב שהוועדה צריכה להבטיח שלא יהיו צעיר וצעירה שלא יוכלו ללמוד מסיבות כלכליות.
פרופ' נחמיה לבציון: אם הוועדה הזו לא תקבע גם כספים למענקים דיפרנציאלים, אז היא לא עשתה את עבודתה נכונה.
פרופ' נחמיה לבציון: מפני שאז היא חילקה את הכסף לכולם והניחה שמצב כולם הוא אותו דבר, והחיים הם אינם כאלה.
פרופ' נחמיה לבציון: אצלנו הכל דיפרנציאלי, אנחנו לא מחלקים מתנות.
פרופ' נחמיה לבציון: אבל אם ממשלת ישראל קיבלה החלטה פוליטית להטיב עם הסטודנטים, אנחנו במסגרת ההסכם שלנו עם האוצר היינו דנים אתו בנפרד על זה.
פרופ' נחמיה לבציון: אבל אם עכשיו לוקחים את כל הכסף למטרה אחת והיא להטיב עם הסטודנטים, אז אני חושב שצריך להטיב עם הסטודנטים בצורה דיפרנציאלית.
זבולון אורלב: מה כתוב בכתב המינוי של הוועדה?
פרופ' נחמיה לבציון: בכתב המינוי כתוב שעל הוועדה למצוא את הדרכים להבטיח שלא יהיה מי שלא יוכל ללמוד לימודים אקדמיים מסיבות כלכליות.
פרופ' נחמיה לבציון: זה סעיף 2 בכתב המינוי שלה.
זבולון אורלב: אגב, ניסן אני ראיתי שאתה לא רוצה לספר מה קורה בוועדה ואני לא מכריח אותך לספר, אבל אין שום מגבלה על הכנסת לקרוא לרשות המבצעת בכל רגע ובכל עת ולדרוש דיווח.
פרופ' נחמיה לבציון: יותר הוגן שאני אדבר בנושא הזה ולא ניסן משום שהוא חבר ועדה.
פרופ' נחמיה לבציון: אני מניח שהוא היה אומר לך דברים דומים.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו מתואמים עד הסוף.
ניסן לימור: אני לא מתחמק.
ניסן לימור: אני חושב שיש כאן רגישות של חבר בוועדה ציבורית שעדיין לא קיבלה את ההחלטות.
ניסן לימור: זה נמצא בדיונים פנימיים והדברים לא סגורים.
זבולון אורלב: כולנו יודעים שיש בעוד 43 ימים בחירות, ובעוד כמה ימים יפורסמו ההמלצות של ועדת וינוגרד והממשלה לא תחליט על המקורות.
זבולון אורלב: כולנו יודעים שאם הממשלה לא מחליטה יחד עם קבלת ההמלצות שהתקציב הדרוש למימון ההמלצות, יבוא כתוספת לתקציב ההשכלה הגבוהה, פירושו של דבר, שאתה, פרופ' לבציון, צריך לספוג את הדבר הזה בתקציב 2001.
זבולון אורלב: כי אם אין החלטה להוסיף, אז אתה צריך לספוג.
זבולון אורלב: לא צריכה להיות החלטה שאתה תספוג.
זבולון אורלב: אני שואל אותך, פרופ' לבציון, איך אתה יכול לפתוח את המוסדות בשנת הלימודים הקרובה?
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו עובדים מול האוצר, והאוצר הוא שותף שלנו.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו מקיימים כל הזמן דיונים עם האוצר, לפני ועדת וינוגרד, בזמן ועדת וינוגרד, ואחרי וינוגרד.
פרופ' נחמיה לבציון: אין לנו שום הבטחות ברגע הזה.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו נצטרך להיאבק.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו מתנים את הסכמתנו לכל החלטה בכך שיהיו מקורות.
פרופ' נחמיה לבציון: אני לא אומר שהסכמתנו היא חיונית לשופט וינוגרד בשביל להחליט, אבל עמדתנו בעניין הזה היא ברורה.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו חושבים שצריכים לתאם את הסכום עם האוצר ולהגיע עם האוצר להסכמה על איזה סכום מדובר, על מנת שיהיו גם מקורות מימון.
פרופ' נחמיה לבציון: אם לא יקבלו את דעתנו, אנחנו נמשיך לדון עם האוצר במסגרת התוכנית הרב-שנתית.
זבולון אורלב: האם זה הוגן לבקש מכם שבמידה והממשלה דורשת מכם לספוג משהו מוועדת וינוגרד, שאני אקבל על כך דיווח?
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו לא מביאים את הויכוחים שלנו עם האוצר לוועדות הכנסת.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו נחתום הסכם רב שנתי עם האוצר שבו אני מקווה נשיג את המקסימום שאנחנו יכולים, ואת המקסימום שהאוצר מוכן ויכול לתת לנו.
זבולון אורלב: התסריט שאני רואה הוא כזה.
זבולון אורלב: בתוך זמן קצר מתפרסמות המלצות ועדת וינוגרד, וזמן קצר מייד לאחריהם, בגלל שיש בחירות וכל אחד מבין זאת, הממשלה תתכנס לדון בהמלצות ועדת וינוגרד, ואני מעריך שהממשלה תקבל את ההמלצות, כי היא לא יכולה אחרת.
זבולון אורלב: השאלה היא מה יהיה כתוב בהחלטת הממשלה, וזאת בהנחה שועדת וינוגרד לא תתייחס לשאלת תוספת התקציב.
ניסן לימור: היא התייחסה.
ניסן לימור: השופט וינוגרד אמר במפורש את ההצעה שלו לגבי שיעורי ההפחתה עד ל – 50%, ודבר שני, שההחלטה הזו מותנת בכך שזה לא יבוא מתקציב המוסדות.
זבולון אורלב: יכולה להיות אפשרות שהממשלה תקבל את המלצות וינוגרד כמכלול אחד, בהנחה שבוועדת וינוגרד תהיה החלטה שהמימון לביצוע הוא כולו תוספת למוסדות להשכלה גבוהה.
זבולון אורלב: יכולה להיות גם החלטה אחרת בוועדת וינוגרד.
זבולון אורלב: אבל, אני מניח שיותר ריאלי שתהיה החלטה אחרת בממשלה שתאמר שהיא מאשרת כל מה שקשור במתן הנחות לסטודנטים, ובאשר לתקציב הממשלה תחליט להקים ועדה, או שהממשלה תבחן ותשקול איך היא מוצאת את המקורות התקציביים.
ניסן לימור: הייתה התחייבות של הממשלה לקבל את המלצות הוועדה כפי שהן יבואו, וכולם מבינים מה זה אומר מבחינה ציבורית.
זבולון אורלב: אני יכול להראות לך עוד התחייבויות של הממשלה ומה קרה איתן.
פרופ' נחמיה לבציון: זבולון, אל תעמיד במבחן את היחסים שלנו עם האוצר.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו נחזור אליך לאחר שנסכם את הדברים עם האוצר.
זבולון אורלב: יש לך נאמנות עם משרד האוצר, אבל יש לך חובה כלפי בית המחוקקים לבוא ולדווח.
זבולון אורלב: אני בסך הכל רציתי לחסוך את בואך לבואך.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו נגיע להסכמה עם האוצר ונדווח לכם על ההסכמה הזו.
זבולון אורלב: אורי, מבחינתנו זה בלתי כביל שהמימון למימון המלצות וינוגרד לא יבוא כתוספת להשכלה גבוהה בלי תרגילים, כולל לא על חשבון ההקצבות הדיפרנציאליות שהיום קימות.
זבולון אורלב: מבחינתו זה בלתי כביל לחלוטין והאוצר צריך לקבל מאיתנו התראה.
זבולון אורלב: נושא הטבות לסטודנטים הוא אחד מהנושאים המוסכמים היום.
זבולון אורלב: תאמין לי שאם ועדת וינוגרד הייתה מדברת על 100% הטבות, הממשלה גם הייתה אומרת שזה יהיה 100%, אין גבול.
זבולון אורלב: היום יש טרנד כזה שמי שעוזר לסטודנטים הוא בחור טוב, והסטודנטים מפרסמים מודעות גדולות וכד'.
אורי שוסטרמן: אני חייב לחזור ולומר שהוועדה עדיין לא סיימה את עבודתה, חשוב לציין זאת.
אורי שוסטרמן: אנחנו ונציגים אחרים חברים בוועדה, ויש לזה כל מיני משמעויות.
אורי שוסטרמן: בשביל כך יש ועדה.
אורי שוסטרמן: זה נראה לי פשוט לא אתי לדון בהמלצות של ועדה שעדיין לא הגישה את מסקנותיה, אלא מדובר בהדלפות.
אורי שוסטרמן: יכול להיות שאלו תהיינה המסקנות ויכול להיות שתהיינה מסקנות אחרות.
זבולון אורלב: אנחנו לא יכולים להבטיח לכם זאת, מכיוון שלא רק בממשלה יושבים אנשים פוליטיים.
זבולון אורלב: אנחנו אנשים אובייקטיבים, אבל לא ניטרלים.
זבולון אורלב: אנחנו בדיוק אותם אנשים פוליטיים שיושבים בממשלה.
זבולון אורלב: וכמו שהממשלה מקבלת החלטות פוליטיות בדבר תקציבי ההשלכה הגבוהה וההטבות לסטודנטים, כך הוועדה תקבל בדיוק באותו מישור.
זבולון אורלב: אנחנו חיים באותו שדה ובמסגרת הדמוקרטית.
זבולון אורלב: זה לא אתי שאתה תבקש ממני להימנע מהדברים האלה.
פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו קבלנו את המסמך מלשכת השר, אבל ללשכת השר אין מה לעשות עם תקציב ות"ת.
זבולון אורלב: ההערה נרשמה ולהבא במסגרת היחסים הטובים שיש לנו, נשתדל לעשות את זה.
ירון פישמן: ועדת וינוגרד היא הוועדה לבחינת הורדת שכר הלימוד, נכון?
ירון פישמן: סעיף 2 של כתב המינוי מדבר על כך שכל סטודנט שרוצה ללמוד תהיה לו אפשרות ללמוד.
ירון פישמן: צריך לזכור ששכר הלימוד הוא רק חלק מהוצאות שיש לסטודנטים.
פרופ' נחמיה לבציון: אתה צודק.
פרופ' נחמיה לבציון: הוועדה יכלה להחליט גם הלוואות קיום.
פרופ' נחמיה לבציון: היא יכלה להחליט על הכל.
ירון פישמן: יתכן והוועדה תמליץ על מתן פטור מלא משכר לימוד לסטודנטים, אבל עדיין יהיו כאלה אנשים שלא יוכלו לעמוד בהוצאות הנלוות של לימודים באוניברסיטה.
ניסן לימור: זה בדיוק העניין, האם אתה מסייע למי שבפנים, או למי שעדיין לא בפנים?
זבולון אורלב: זה מה שירון אומר.
זבולון אורלב: הוא אומר שחוץ מעניין שכר לימוד צריך גם להתייחס דיפרנציאלית לאותם סטודנטים שההפחתה בשכר הלימוד עדיין לא פותרת להם את הבעיות, והיא לא מגדילה את הנגישות שלהם ללימודים גבוהים.
ירון פישמן: יש סתירה בין כתב המינוי של הוועדה לבין השם שלה.
ניסן לימור: השם של הוועדה הוא ארוך יותר.
ניסן לימור: זו הוועדה לבחינת הקלות אפשריות אחרות וכו'.
ניסן לימור: השם של הוועדה הוא בן שתי שורות.
מוסי רז: הבחנו בזה כבר בישיבה הקודמת.
מרים ענבי: ומה האבחנה?
מרים ענבי: מה קורה עם תוכנות מחשב?
מוסי רז: האבחנה היא שלגבי הדברים האחרים, אלימות וכל הדברים האחרים אנחנו מסכימים, ולגבי הנושא של תוכנות מחשב וצעצועים בזה, היו"ר חבר הכנסת אורלב אמר שהוא צריך לשקול.
מרים ענבי: אני בהחלט חושבת שצריכה להיות אבחנה מאד ברורה.
מוסי רז: בסדר אבל אני חושב שגם זה לא ראוי וגם זה אני חושב שלא ראוי.
מרים ענבי: זה להכיל דברים של עולם ארכאי על עולם מודרני.
מיקי גורביץ': אני מנהל אגף השיווק של הטלוויזיה החינוכית ובתוקף תפקידי גם אחראי על הפרסומות לערוץ 2.
מיקי גורביץ': אנחנו שביעית מהזכיינים.
מיקי גורביץ': אני מבקש להבחין בין תחום הצעצועים והתוכנות במושג של צעצועים חינוכיים שהוא מצוי בשפע היום בשוק והם נכס צאן ברזל לכל הורה שמבקש לחנך את הילדים שלו לכיוון של עולם המשחקים.
מיקי גורביץ': רק השבוע פורסמה כתבה ובה צוינו 25 משחקים שונים שהם משחקים חינוכיים מומלצים שילדים משחקים הם והורים רוכשים אותם ובהחלט מסוג המשחקים האלה מגיעים אלינו.
מיקי גורביץ': גם לגבי תחום המחשבים ישנם תוכנות חינוכיות לימודיות שגופים שונים מפתחים, תכניות שקשורות לתכניות לימודיות כמו למשל התכנית בלי סודות שהמרכז לטלוויזיה חינוכית מפתח תוכנות עבורם.
מיקי גורביץ': ואנחנו כמי שעוסק גם בשיווק של הנושא, מקדמים בצורה הדדית את התוכנות האלה, ואלו תוכנות שמיועדות לגיל הרך ומן החלטה גורפת כזו עלולה לפסול את האפשרות הזו.
מיקי גורביץ': דבר נוסף מבחינתנו, בטלוויזיה החינוכית ישנה ועדת תשדירים שמחויבת מהאצלת סמכות של הרשות השניה לסינון של כל פרסומת שמגיעה אלינו לראשונה.
מיקי גורביץ': עם זאת, תכניות מהסוג הזה, פרסומות מהסוג הזה שמיועדות לילדים מועברות לרשות השניה לבחינה ראשונית.
מיקי גורביץ': אנחנו מעבירים אליהם והם הגורם שמסנן את הסינון הראשוני.
מיקי גורביץ': לאחר מכן האישור מגיע אלינו ואנחנו, כטלוויזיה חינוכית עושים סינון נוסף.
מיקי גורביץ': עקב אחריותינו הציבורית כגוף משדר, כגורם בתוך משרד החינוך, אנחנו רואים את החשיבות של הנושא הזה.
מיקי גורביץ': אנחנו עושים סינון שני.
מיקי גורביץ': היו מספר פרסומות שמיועדות לילדים, שהטלוויזיה החינוכית הורידה אותם מהמסך, מסיבות שלה שנראו לה כלא מתאימות והם לא שודרו בזמני השידור שלנו.
מיקי גורביץ': החלטה כגון זו שלוקחת את הזמן של אחר הצהריים מ- 14:30 ועד 18:00 עלולה לתת לנו מכה קשה מאד תחום הזה שהוא מקור הכנסה חשוב.
מיקי גורביץ': אני מבקש שתסמכו על שיקול הדעת במקרה לנו, שאנחנו, יחד עם הרשות השניה, עושים את הכל כדי שתשדירים מהסוג האלים בצורה זו או אחרת, לא יגיעו למסך בכלל והם לא מגיעים.
זבולון אורלב: אם אתם עושים מאמץ כזה, אז אין לכם התנגדות שזה יעוגן בחוק?
יעל ורדי רוטשילד: יש לנו התנגדות שזה יהיה גורף.
מוסי רז: אני מוכן שזה יהיה למעט צעצועים ותוכנות חינוכיות.
דורון אבני: איך נגדיר?
דורון אבני: תהיה חותמת שיש צעצועים שהם חינוכיים ויש צעצועים שהם לא חינוכיים, איך אני עושה את זה?
לימור סולומון: לעניין המשחקים, הרעיון באיסור על משחקים ומשחקי מחשב, הרעיון הוא לא אם המשחק חינוכי או לא חינוכי, הרעיון הוא לא להפוך קטינים לצרכנים פוטנציאלים או לכאלה שמפצירים בהורים שלהם שיקנו, כי זה מה שמופיע בתקנות להגנת הצרכן, כתוב שם בפירוש לא לעודד קטינים לרכוש דברים שהם לא בהישג ידם או לגרום להם לשכנע את ההורים שלהם לרכוש עבורם.
לימור סולומון: גם אם תוכנת מחשב היא מאד חינוכית אבל עולה למעלה מהישג ידם, זה משהו שלא היינו רוצים שקטינים יתלהבו מאותה תוכנה וישפיעו על ההורים שלהם לקנות.
לימור סולומון: זה הרעיון שאמור להיות מאחרי האיסור הזה.
זבולון אורלב: מאיזה תקנות את קוראת?