GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק כהן: כללנו כאמור את אשכולות 2-1 על פי מדד אפיון העיריות והמועצות המקומיות, שפורסם על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ביוני 1999.
יצחק כהן: הרשימה מופיעה בסעיף 1 בעמ' 2 של המסמך שהגשנו לנוכחים בדיון.
יצחק כהן: כידוע, רוב העיריות ורוב המועצות המקומיות הן ערביות, למעט קריית מלאכי.
יצחק כהן: כללנו גם את המועצות האזוריות.
זבולון אורלב: מה פירוש המילים "כל היישוב" המופיעות בסוגריים ליד חלק מן היישובים?
רונית ברסימנטוב: עד עתה היישובים הללו לא היו חלק מהצו, וכעת כל היישוב נכנס למסגרת הצו.
רונית ברסימנטוב: לעומת זאת, ג'דדה, שכונת שיקום, כבר הייתה בצו קודם ואין טעם לכלול אותה שוב.
זבולון אורלב: כלומר הכוונה היא שכעת יש הרחבה לכל היישוב.
זבולון אורלב: במקום המילים "כל היישוב" שבסוגריים צריך בעצם להיות כתוב "הרחבה לכל היישוב".
יצחק כהן: אלה יישובים שבעבר נכללו בהם רק שכונות שיקום והיום יש החלה על כל היישוב כולו.
מירב ישראלי: והיישובים שלידם לא מצוין דבר הם יישובים שנכללים היום לראשונה בצו במלואם.
יצחק כהן: לגבי מועצות אזוריות, גם כאן החלטנו להרחיב ולכלול כמה שיותר יישובים במסגרת החוק.
יצחק כהן: אני רוצה להזכיר לכולם שחוק לימוד חובה קובע כי ביצוע לכלל האוכלוסייה יושלם עד שנת תש"ע בשיעורים שווים ככל האפשר החל מתש"ס.
זבולון אורלב: כתוב בחוק "בשיעורים שווים ככל האפשר"?
זבולון אורלב: צריך להוריד את המילים הללו.
זבולון אורלב: אני מעוניין להגיש הצעת חוק בעניין זה.
יצחק כהן: השאלה האם זה יהיה בכנסת הבאה או בכנסת הנוכחית.
זבולון אורלב: אנשי המשרד רוצים כל הזמן להרחיב את מספר היישובים, אך לגבי השר אני תמיד בא אליו בטענות ואומר שכשהמחוקק קבע "בהדרגה" אין הכוונה לדילוג על יישובים.
זבולון אורלב: הצעתי הצעת חוק לגבי יום חינוך ארוך, ואני מעוניין להגיש הצעה גם לגבי עניין זה.
זבולון אורלב: בראשית תש"ס ותשס"א לא הייתה הרחבה של הצו – למרות שבפועל השר הרחיב את מספר היישובים המשתתפים בתכנית, והיום אנו נותנים לכך גושפנקא חוקית - האמת בהחלט צריכה להיאמר בנושא זה.
זבולון אורלב: אך איננו יודעים מה יהיה בעתיד.
זבולון אורלב: ייתכן שהאוצר טוען בפני משרד החינוך שלא מדובר בחובה בגלל הניסוח הזה שבחוק, ולכן נעזור למשרד החינוך אם נוריד את המילים "ככל האפשר", כך שתישאר ההגדרה "בשיעורים שווים".
זבולון אורלב: או אולי אפילו נוסיף את המילה "לפחות" – כדי שלא יחשבו שאסור להוסיף יותר מאשר בשיעורים שווים.
יצחק כהן: קטגוריה שלישית של יישובים שנכנסו לתכנית בפועל אך לא היו בצו הם יישובים בקו העימות.
יצחק כהן: על פי החלטת הממשלה ממאי 2000 פטרנו אותם מתשלום שכר לימוד במסגרת ההטבות שניתנו לאותם יישובים.
יצחק כהן: אנחנו כוללים שם את כל יישובי קו העימות.
רונית ברסימנטוב: אלה היישובים המופיעים בסעיף 2.
זבולון אורלב: לא ייתכן.
זבולון אורלב: גדעונה, יזרעאל?
זבולון אורלב: אלה יישובי קו עימות?
זבולון אורלב: וגם מועצה אזורית גליל עליון?
רונית ברסימנטוב: כל אלה יישובי קו עימות.
זבולון אורלב: גם גדעונה, יזרעאל, חבר ויעל?
יעל פרבר: כן, הם ליד התענכים.
רונית ברסימנטוב: אבהיר: בכותרתו של סעיף 2 לא כתוב "יישובי קו עימות" אלא כתוב: "לימוד חובה יורחב גם לילדים מגיל 3 המתגוררים ביישובים אלה".
רונית ברסימנטוב: כלומר, יש כאן תערובת של יישובי קו עימות ויישובים אחרים שבצו הקודם כבר נמצאים, אבל אז הצו חל רק לגבי גיל 4 וכעת מחילים אותם גם לגבי השנתון הנמוך יותר.
זבולון אורלב: מדוע היישובים הללו נכללו בצו לגבי גיל 4?
רונית ברסימנטוב: בצו הקודם יש שתי קבוצות.
רונית ברסימנטוב: האחת היא של יישובים בעלי עדיפות לאומית א' – כל אלה נכללים בצו מגיל 4 בלבד.
רונית ברסימנטוב: כעת יורדים בשנתון.
רונית ברסימנטוב: וכעת יישובי קו עימות שהם גם בעדיפות לאומית א' ייכללו בצו גם לגבי גילאי 3.
זבולון אורלב: אך גדעונה, יזרעאל, חבר ויעל אינם יישובי קו עימות.
רונית ברסימנטוב: נכון.
רונית ברסימנטוב: סעיף 2 מורכב משני חלקים.
רונית ברסימנטוב: גם יישובי קו עימות וגם המועצות האזוריות באשכולות 2-1 שמר כהן פרט קודם לכן.
רונית ברסימנטוב: מבחינה זו גלבוע הוא באשכול 2-1 של המועצות האזוריות, אך מכיוון שבצו הקודם הם כבר נהנו מעדיפות לאומית לגבי גיל 4, אנחנו מוסיפים אותם לגבי הצו לגיל 3.
זבולון אורלב: אבל בסעיף 1 מופיע היישוב גלבוע, והוא כבר רשום לגבי גיל 3.
רונית ברסימנטוב: נכון, משום שהיישובים כאן – עין חרוד, תל יוסף וכו' – לא היו בכלל בצו.
רונית ברסימנטוב: כעת הם נכללים גם לגבי גיל 3 וגם לגבי גיל 4.
רונית ברסימנטוב: הם לא היו באזור עדיפות א'.
רונית ברסימנטוב: גלבוע נמצא באשכולות ולכן הוא נכנס כעת לסעיף 2, וכולם יהיו מגיל 3.
זבולון אורלב: כלומר, גדעונה, יזרעאל, חבר ויעל היו במסגרת הצו לגיל 4 משום שהם בעדיפות לאומית א'.
זבולון אורלב: הם היישובים היחידים ממועצה אזורית זו שפעלו לפי הצו לגיל 4.
זבולון אורלב: כעת, הואיל ונכנסו במסגרת אשכול 2-1 צריך להרחיב לגביהם את הצו רק מגיל 3.
זבולון אורלב: על כל יתר היישובים צריך להחיל את הצו לגבי שתי שכבות הגיל.
זבולון אורלב: לכן נעשתה ההפרדה.
זבולון אורלב: אני קורא את הסעיף לגבי עיריות ומועצות מקומיות: "גוש חלב, חורפיש, מטולה, מעיליא, נהריה, פסוטה, פקיעין" – זה קו עימות?
זבולון אורלב: פקיעין זה יישוב בקו עימות?
רונית ברסימנטוב: גם פקיעין נחשב יישוב בקו עימות.
זבולון אורלב: לגבי "מועצה אזורית גלבוע" – העניין הובהר.
זבולון אורלב: אני ממשיך לקרוא: "מועצה אזורית גליל עליון: דן, דפנה, הגושרים, יפתח, כפר גלעדי, כפר סאלד, מלכיה, מנרה, מעיין ברוך, משגב עם, שניר, כפר בלום, נאות מדרכי, אמיר, שדה נחמיה, ברעם, עירון, סאסא, צבעון, שמיר, גונן, להבות הבשן" – כל אלה יישובי קו עימות.
זבולון אורלב: "מועצה אזורית מטה אשר: אדמית, אילון, בצת, גשר הזיו, חניתה, לימן, מצובה, כפר ראש הנקרה, כברי, סהר, ערמשה, געתון, בן עמי, עברון, יחיעם" – יישובי קו עימות.
זבולון אורלב: "מועצה אזורית מעלה יוסף: אדירים, מתת, הילה".
זבולון אורלב: במועצה אזורית מעלה יוסף יש יותר יישובים.
זבולון אורלב: האם הקודמים כבר הוכנסו במסגרת אחרת?
רונית ברסימנטוב: הם נכנסו במסגרת שיקום שכונות או במסגרת עדיפות לאומית.
רונית ברסימנטוב: נשארו רק היישובים הללו.
זבולון אורלב: "מועצה אזורית דרום הגליל: ריחאניה, בר יוחאי, אור הגנוז".
זבולון אורלב: אחזור על הדברים: לגבי סעיף מס' 1, הקריטריון הוא אשכול 2-1.
רונית ברסימנטוב: הקריטריון הוא החלת לימודי חובה על גיל 3 ו4-.
רונית ברסימנטוב: כל מי שלא היה עד כה בכלל.
יצחק כהן: באשכול 2-1 של העיריות, הרשויות המקומיות, והמועצות האזוריות.
זבולון אורלב: אין יוצא דופן?
זבולון אורלב: אין יישוב שנמצא באשכול 2-1 שלא נכלל?
יצחק כהן: אם כן, נבדוק זאת, וזו תהיה כנראה טעות.
זבולון אורלב: לגבי סעיף 2 – זה כולל את כל קו העימות, בתוספת ארבעה יישובים במועצת מעלה גלבוע: גדעונה, יזרעאל, חבר ויעל – שבעבר נכנסו לצו מתוקף אזור עדיפות וכעת מרחיבים לגביהם את הצו גם לשכבת גיל 3, בתוקף היותם אשכול מס' 1.
זבולון אורלב: בכמה כסף מדובר?
זבולון אורלב: בכמה תלמידים?
יצחק כהן: סה"כ עד תשס"ב – 80,000 תלמידים.
זבולון אורלב: כמה ילדים מכניס השינוי הזה למסגרת הצו?
יצחק כהן: ייכנסו כעת עוד כ20,000- תלמידים.
רונית ברסימנטוב: אתקן את האמור: היו בתש"ס 39,105 תלמידים במסגרת הצו.
רונית ברסימנטוב: השינוי הזה יקפיץ את המספר ל78,000-.
רונית ברסימנטוב: הצו הראשון נגע רק לשיקום שכונות ולאזורי עדיפות לאומית א'.
רונית ברסימנטוב: אז נהנו מפטור גם תלמידים באשכולות – אלה התלמידים שאנו מצרפים כעת לצו.
רונית ברסימנטוב: כך מגיעים ל78,000- תלמידים לקראת תשס"ב.
רונית ברסימנטוב: זה הפוטנציאל.
זבולון אורלב: פעם דיברו על 54,000 תלמידים.
רונית ברסימנטוב: נכון, הנתונים שהיו לנו לגבי השנה שעברה היו 54,000 תלמידים – כשהמספר מכוון לתלמידים שלמדו.
זבולון אורלב: יש הבדל בין המונח "תלמידים שנהנים מפטור" לבין "תלמידים שלמדו".
זבולון אורלב: כבר למדנו זאת.
רונית ברסימנטוב: 78,000 תלמידים הוא המספר בפוטנציאל – כלומר מספר התלמידים שמתגוררים ביישובים על פי מרשם התושבים.
זבולון אורלב: ממתי מתכוונים להחיל את הצו?
רונית ברסימנטוב: מיום 1 בספטמבר תשס"ב.
זבולון אורלב: יש לכם נתונים על כמה שמשלמים בעבור הילדים ביישובים הללו?
זבולון אורלב: בעבור כמה ילדים המשרד משלם במסגרת החוק?
רונית ברסימנטוב: העלות למשרד בתש"ס הייתה 8 מיליון ש"ח.
זבולון אורלב: בעבור כמה ילדים המשרד שילם?
רונית ברסימנטוב: שילמנו בעבור 40,000 ילדים שהיו בתוקף צו ועוד 19,000 תלמידים שהיו בתוקף פטור משכר לימוד.
רונית ברסימנטוב: אלה הנתונים לגבי תש"ס.
רונית ברסימנטוב: לגבי תשס"א עדיין אין נתונים מדויקים.
רונית ברסימנטוב: תהליך העברת האינפורמציה מהרשויות הוא ארוך.
זבולון אורלב: חלפו כבר ארבעה חודשים.
יצחק כהן: עד שהרשויות מדווחות לנו חולף זמן מה.
רונית ברסימנטוב: הנתונים שיש לנו הם לגבי הפוטנציאל.
רונית ברסימנטוב: הפוטנציאל הכולל הוא 250,000 תלמידים.
זבולון אורלב: החוק צריך היה להתבצע במשך 10 שנים.
זבולון אורלב: בכל שנה צריכים להיתוסף עוד 25,000 תלמידים.
זבולון אורלב: החוק החל בשנת תשנ"ט?
יצחק כהן: הביצוע החל בשנת תש"ס.
יצחק כהן: החוק עבר בתשנ"ט.
זבולון אורלב: אם כן, בשנת תשס"ב צריכים להגיע ל75,000- תלמידים ולפי הנתונים כאן מגיעים ל78,000- תלמידים.
רונית ברסימנטוב: בעצם אנחנו עונים על הדרישה.
דורית מורג: התבקשתי להעיר על ידי משרד המשפטים שהם עדיין לא עברו על מסמכים.
דורית מורג: במידה שיהיו תיקונים בנוסח או תיקונים אחרים, אנחנו נבצע אותם.
זבולון אורלב: אנחנו איננו מאשרים נוסח אלא המשרד מתייעץ עמנו לגבי רשימת היישובים והקריטריונים.
זבולון אורלב: אנחנו מוסרים את עצתנו באשר לקריטריונים ולרשימת היישובים.
זבולון אורלב: אני מבקש לשאול שאלה נוספת: אני מבין שבהתייעצות הראשונה לקראת שנת תש"ס הגיע המשרד להסדר עם השלטון המקומי באשר להצטיידות הגנים.
זבולון אורלב: הרי משכורות המורים הן לא העלות היחידה.
זבולון אורלב: במסגרת ההיוועצות בינינו אני מבקש לשאול האם יש התחייבות של המשרד לסייע לרשות המקומית על פי הכללים שנקבעו – ואני מדגיש שאין הכוונה לכללים שבוצעו אלא לאלה שנקבעו.
יצחק כהן: בהחלט, אנחנו מסייעים גם בשכר דירה וגם בהצטיידות ראשונית בגנים חדשים.
זבולון אורלב: על פי איזה מפתח?
זבולון אורלב: למיטב זכרוני הסכום המוקצה להצטיידות גן חדש הוא 25,000 ש"ח.
רונית ברסימנטוב: הסכום הוא 24,000 ש"ח.
זבולון אורלב: גב' ברסימנטוב לא מאפשרת לי להוסיף עוד אלף.
רחבעם זאבי: זה מסוכן שיו"ר ועדת חינוך הוא מנכ"ל משרד החינוך לשעבר.
זבולון אורלב: למרות שכל העניין לא עלה בתקופתי.
זבולון אורלב: ומה לגבי שכר דירה?
רונית ברסימנטוב: הסיוע הוא בסך של 9,000 ש"ח.
זבולון אורלב: מחילים כאן חינוך חובה.
זבולון אורלב: מה יקרה אם הרשויות המקומיות, בעיקר היישובים הערביים, יתקשו להשיג מבנה, ואחד ההורים יגיש בג"צ וידרוש חינוך חובה?
יצחק כהן: נסייע בדבר ככל שניתן, באחריות הרשות המקומית.
יצחק כהן: נסייע גם באיתור המבנה וגם במימון כפי שנאמר.
יצחק כהן: ברור שהיום, לפחות לגבי אשכול 2-1 תמונת המצב קצת שונה.
יצחק כהן: במשך השנתיים האחרונות הדברים מיושמים בשטח, ומבינים שאנחנו פועלים ברצינות להחיל את הצו.
גילה רם: אני מברכת על ההתקדמות.
גילה רם: אני מכירה את העניין כבר משנות השמונים.
גילה רם: אני מקווה שהפעם העניין לא יידחה כמו בכל השנים, אלא שימשיך ויתקדם.
גילה רם: שיהיה ביצוע בשלבים, ובשיעורים שווים, ובלבד שילדי ישראל יזכו לקבל חינוך חינם לגילאי 4-3.
גילה רם: הברכה היא בשם הסתדרות המורים כולה, כמובן.
גילה רם: שנית, אני מקווה שמשרד החינוך יעשה למיצוי הפוטנציאל.
גילה רם: אני מבינה שיש הפרש לא קטן בין הנהנים בפועל לבין הזכאים.
גילה רם: נכון שנושא הבינוי קשור לכך.
גילה רם: נושא נוסף שצריך להבטיח מראש הוא הכשרת הגננות.
גילה רם: צריך יהיה מספר גדול יותר של גננות במהלך העשור הזה.
גילה רם: לפי מה שידוע לי יש צמצומים במכללות ולא הרחבה.
זבולון אורלב: יש קיצוץ של 9% - זו חזית אחרת שלנו עם משרד החינוך.
גילה רם: והיא שייכת גם לכאן.
זבולון אורלב: אלה הערות נבונות ונכונות, ואני תומך בהן.
זבולון אורלב: נכון שההרחבה הנוכחית והצפי שבכל שנה תהיה הרחבה נוספת של 25,000 תלמידים צריכים להיות מגובים בהכשרת גננות.
זבולון אורלב: בין כה וכה המקצוע הזה נחשב למקצוע שקשה לגייס בו כוח אדם בפריסה ארצית.
זבולון אורלב: במקומות מסוימים היה עודף, אך בפריפריות – ואלה יישובי פריפריה – תמיד הייתה בעיה.
זבולון אורלב: אנחנו מבקשים מהמשרד לרשום לפניו את ההערה הזאת ולתת עליה את הדעת.
זבולון אורלב: מה תוספת התקציב בתשס"א המתחייבת מהרחבת הצו?
יצחק כהן: מדובר בתקציב מורכב, והנתונים אינם מדויקים.
יצחק כהן: בתש"ס העלות הייתה 80 מיליון.
יצחק כהן: בתשס"א מדברים על 110 מיליון, שכוללים גם גירעון של 30 מיליון מהשנה הקודמת.
יצחק כהן: בתשס"ב, עם ההרחבה, מדובר ב160- מיליון.
יהודית גידלי: אם בעבור 40,000 תלמידים היה תקציב של 80 מיליון, הרי ברור שכעת, כשיש כמעט 80,000 תלמידים, התקציב יגדל פי שניים.
יצחק כהן: בכל מקרה אני אבדוק את הנתונים המספריים המדויקים.
יצחק כהן: אבדוק אותם עם מינהל התקציבים.
זבולון אורלב: אם יתברר שיש שינוי מהותי ממה שהוצג כאן, יודיע המשרד על תיקון.
זבולון אורלב: אסכם כעת את הישיבה.
זבולון אורלב: בשנת 1999, תשנ"ט, הורחב חוק לימוד חובה וחינם באופן שיוחל על גילאי 4-3.
זבולון אורלב: המחוקק חייב את הממשלה להחיל את החוק בהדרגה בשיעורים שווים ככל האפשר במשך 10 שנים.
זבולון אורלב: תש"ס הייתה השנה הראשונה, ותשס"ב תהיה השנה השלישית.
זבולון אורלב: חוץ ממה שאושר בתשנ"ט, לאמור בממשלת נתניהו, לקראת תש"ס, החוק לא הורחב עד היום ואנחנו הקמנו צעקות על העניין.
זבולון אורלב: בפועל השר שריד הרחיב לקראת תש"ס את החוק בעיקר לאשכול 2-1 של הרשויות המקומיות.
זבולון אורלב: הרשויות המקומיות מחולקות לעשרה אשכולות לפי פרופיל סוציו-אקונומי.
זבולון אורלב: אשכול 2-1 הוא הנמוך ביותר.
זבולון אורלב: רובם, אגב, יישובים ערביים.
זבולון אורלב: אך הצו עצמו לא הורחב – ראשית משום שלא היה כסף, ושנית משום שהמשמעות היא להפוך את החינוך לחובה והרשויות לא היו ערוכות לכך.
זבולון אורלב: הכל קרה כחודש לפני פתיחת שנת הלימודים.
זבולון אורלב: השר קבע שישיג תקציב בעבור מי שיוכל לבצע את החוק.
זבולון אורלב: אנחנו דרשנו שוב ושוב להרחיב את החוק בצו.
זבולון אורלב: היום סוף סוף פונה אלינו המשרד בבקשה להתייעץ עמנו כחובתו על פי החוק לגבי ההרחבה לקראת תשס"ב.
זבולון אורלב: הוא מגובה לכך בהצעת התקציב לשנת 2001 שעדיין לא עברה קריאה ראשונה.
זבולון אורלב: ההרחבה תוסיף כ80- מיליון ש"ח מעבר לצו הנוכחי.
רחבעם זאבי: וכעת הצו יורחב לא רק ליישובים ערביים?
זבולון אורלב: בתשנ"ט החוק הוחל על כ40,000- תלמידים משתי קטגוריות: אזורי עדיפות לאומית ושכונות שיקום.
יצחק כהן: באזור עדיפות לאומית א' הוא הוחל לגבי גיל 4; בשכונות השיקום לגבי גילאי 4-3.
זבולון אורלב: באזור עדיפות א' נכללו גם כל יהודה ושומרון.
זבולון אורלב: יש לומר מילה טובה לשר שריד ולמשרד: אף על פי שהצו לא נחתם בתקופת השר שריד, והוא יכול היה לטעון שאין ברצונו להרחיב ליישובים אלה – אך הוא עמד בהתחייבות הזאת.
זבולון אורלב: הייתה הבנה בין שנינו שהוא לא יעצור את אזורי עדיפות לאומית א' לגיל 4 של הממשלה הקודמת.
זבולון אורלב: אכן, לפני חודשיים או שלושה הושלמו כל הפרוצדורות.
זבולון אורלב: השר שריד חתום על הצו לתת חינוך חובה חינם לגיל 4 ביהודה ושומרון.
זבולון אורלב: נוספות כעת שתי קטגוריות לצו: אשכול 2-1, גם לגבי עיריות, גם לגבי מועצות מקומיות – כאן יש רוב ברור למגזר הערבי והיישוב היהודי היחידי הוא קריית מלאכי – וגם לגבי מועצות אזוריות, שכוללות: מועצה אזורית גלבוע, מועצה אזורית חבל מודיעין, מועצה אזורית מעלה יוסף, מועצה אזורית נוף הגליל, מועצה אזורית נחל שורק, מועצה אזורית עמק לוד, מועצה אזורית שפיר.
זבולון אורלב: כולן באשכול 2-1.
זבולון אורלב: כל העיריות, כל המועצות המקומיות וכל המועצות המקומיות באשכול זה נכנסות לצו לגבי גילאי 4-3.
זבולון אורלב: כל זה בתשס"ב.
זבולון אורלב: הקטגוריה השנייה בצו זה: הרחבת הצו לגיל 3 ליישובים שעל קו העימות.
זבולון אורלב: עד עתה הצו חל בו לגיל 4 בלבד.
זבולון אורלב: היישובים הנכללים בקטגוריה זו: מועצות מקומיות – גוש חלב, חורפיש, מטולה, מעיליא, נהריה, פסוטה, פקיעין.
זבולון אורלב: מועצה אזורית גליל עליון, מועצה אזורית מטה אשר, מועצה אזורית מעלה יוסף, מועצה אזורית מרום הגליל.
רחבעם זאבי: ומה לגבי המגזר החרדי?
זבולון אורלב: כל גיל 4-3 הוחל גם על החינוך המוכר שאינו רשמי.
זבולון אורלב: זה לימוד חובה, וכאן אין הבחנות.
זבולון אורלב: בנושא של יום חינוך ארוך יש הבחנות.
יעקב ליצמן: יש הבחנות לגבי הזכויות.
זבולון אורלב: נצביע כעת.
זבולון אורלב: מי בעד הרחבת הצו על פי הרשימה שהוצעה?
זבולון אורלב: כולנו בעד.
זבולון אורלב: אנחנו מאשרים את העצה שלנו למשרד החינוך להרחיב את הצו, מברכים את אנשי המשרד ומייחלים שהביצוע יהיה מוצלח.
זבולון אורלב: גם במקומות שבהם חל הצו לא כל הילדים לומדים עדיין.
זבולון אורלב: אנחנו חוזרים ומבקשים, בהמשך להערה של גב' רם, להיערך גם בנושא של הכשרת גננות, גם בנושא הבינוי וגם לגבי סיוע לרשויות המקומיות שטרם הפעילו את הצו הקיים וחשופות לכאורה לתביעות של הורים.
זבולון אורלב: ברגע שיתק
זבולון אורלב: בלו הנתונים - רשימה המחולקת על פי רשויות מקומיות ומפרטת את התלמידים שצריכים היו ללמוד לפי הצו ואת אלה שלומדים על פיו בפועל, נבקש לראות את הנתונים.
זבולון אורלב: מתי אמורה להתקבל רשימה שכזאת?
רונית ברסימנטוב: בשנה שעברה קיבלנו את החומר רק במאי.
רונית ברסימנטוב: אני מקווה שהשנה זה יהיה בסוף ינואר.
זבולון אורלב: אם כן, אנחנו מבקשים לקבל את הרשימה עד סוף פברואר.
זבולון אורלב: אנחנו מבקשים לראות על כמה ילדים מרשויות מקומיות חל הצו, וכמה לומדים על פיו בפועל.
זבולון אורלב: אנחנו דנים בהצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון – מוסדות חינוך מוכרים לא רשמיים), התש"ס-2000, של קבוצת חברי כנסת, בראשותו של ח"כ נסים זאב.
זבולון אורלב: בתור גילוי נאות, גם אני חתום על הצעת החוק הזו.
זבולון אורלב: אני מציע שנאפשר ליוזם, ח"כ נסים זאב, להציג את החוק.
נסים זאב: אני מודה ליו"ר הוועדה על שזרז את הדיון.
נסים זאב: הוא נתקע כמה חודשים בוועדת הכנסת – כנראה שלא החליטו לאיזו ועדה לשייך את הנושא, האם לוועדת כלכלה, רווחה או אולי ביטחון?
נסים זאב: לבסוף הגיעו למסקנה הנכונה.
נסים זאב: לפני כמה שבועות החליטו על העברת החוק לוועדה, ונכון ראה ח"כ זבולון אורלב ידידי, לקדם את הנושא.
נסים זאב: אני מקווה שהוא יגיע לקריאה ראשונה מהר ככל שניתן.
נסים זאב: אנחנו נמצאים הרי ערב פגרה.
נסים זאב: כידוע יש שלושה סוגים של מוסדות חינוך: מוסדות חינוך רשמיים, מוסדות מוכרים שאינם רשמיים ומוסדות פטור.
נסים זאב: עד לפני כעשר שנים הכיר משרד החינוך במוסדות המוכרים שאינם רשמיים כמוסדות שרשאים להקצבה שוטפת בשיעור של 90%, ולא בכדי.
נסים זאב: הדרישות שיש למשרד מאותם מוסדות הן הרבה מעבר לדרישות ממוסדות הפטור.
נסים זאב: במהלך השנים היו שחיקות בהקצבות הללו.
נסים זאב: בכל פעם שהייתה שחיקה לא ראו לנכון לעדכן, ונוצר מצב שבו המוסדות המוכרים שאינם רשמיים מתוקצבים ב-50%-55% מהסכומים שמוקצבים למוסדות הרשמיים.
נסים זאב: גם שר החינוך שריד, בתשובתו לבקשה, כותב במפורש במכתבו מיום 24.8.99: "אני סבור שתקציב מוסדות החינוך המוכר שאינו רשמי צריך להיות גבוה מתקציב מוסדות הפטור.
נסים זאב: וזאת מכיוון שמוסדות החינוך המוכר נמצאים תחת פיקוח המשרד ומלמדים על פי תכנית לימודים מאושרת ומפוקחת, בעוד שמוסדות הפטור אינם נמצאים תחת פיקוח המשרד.
נסים זאב: בפנייתנו למשרד האוצר" – השר בעצמו פנה למשרד האוצר – "לקראת תקציב שנת 2000 כללנו דרישה זאת בין דרישות התקציב של המשרד.
נסים זאב: כלילת בקשה איננה מחייבת כמובן את אישורה".
נסים זאב: הוא ממשיך: "אנו מקווים שהדרישה תיענה על ידי משרד האוצר, כך שנוכל להעלות את רמת התקציב של מוסדות החינוך המוכר שאינו רשמי לעומת מוסדות הפטור".
נסים זאב: אין כוונה להתחרות במוסדות הפטור.
נסים זאב: הם מקבלים כמעט 70%.
נסים זאב: אין להם התחייבויות כלפי משרד החינוך, כפי שיש למוסדות המוכרים שאינם רשמיים.
יעקב ליצמן: היה איזה בג"צ בנושא זה?
נסים זאב: היה בג"צ, אני מבין שהדיון מתנהל כעת.
אלי ברייטברד: הוא אמור להסתיים ביום 23 בינואר 2001.
נסים זאב: נסביר בהמשך את עניין הבג"צ.
נסים זאב: אנחנו כל הזמן נתונים לחסדיו של השר: "השר רשאי לקבוע בתקנות סדרים להכרזה על מוסדות לא רשמיים כמוסדות חינוך מוכרים, להנהגת תכנית היסוד בהם, להנהלתם, לפיקוח עליהם, לתמיכת המדינה בתקציביהם אם השר יחליט על התמיכה, ובמידה שיחליט".
נסים זאב: הגיע הזמן שהדבר יהיה בחקיקה.
נסים זאב: שואלים אותי מדוע דרשתי 80%, הלוא במשך כל השנים ההקצבה הייתה בשיעור של 90%.
נסים זאב: אני נשאל גם למה לא ביקשתי השתתפות של 100%.
נסים זאב: אני חושב ש"תפסת מרובה – לא תפסת".
נסים זאב: הייתה הסכמה של כל מנהלי המוסדות – אגב, מדובר ב-26,000 ילדים, בעשרות רבות של מוסדות מכל המגזרים: ערבים, נוצרים, חילונים, דתיים, חרדים.
נסים זאב: בחוברת שהבאתי ואני מחלק לנוכחים יש רשימה של המוסדות המוכרים שאינם רשמיים.
זבולון אורלב: יהי רצון כאילו התרתי לחלק את החומר בישיבת הוועדה.
נסים זאב: אפרט בכמה נקודות במה מחייב משרד החינוך את המוסדות הללו.
נסים זאב: ראשית, פיקוח פדגוגי מלא מטעם המשרד; שנית, קיום תכנית לימודים מאושרת ע"י השר, כאשר 75% משעות הלימודים מוקדשים ללימוד מקצועות חובה הנהוגים בחינוך הרשמי.
נסים זאב: כלומר, משרד החינוך עומד באופן מלא על תכנית הלימודים; שלישית, השכלת המורים והעובדים היא זו הנהוגה במוסדות החינוך הרשמיים.
נסים זאב: בעצם, יש חובה להיות כמו החינוך הרשמי; רביעית, יש חובה לגבי משכורות המורים – וזו הנקודה הרלוונטית ביותר.
נסים זאב: משרד החינוך מחייב לשלם תשלום מלא למורים.
נסים זאב: אני קורא את סעיף ד: "משכורות המורים והעובדים הנן על פי השיעורים והכללים הקבועים במוסדות הרשמיים".
נסים זאב: חייבים לשלם את אותה המשכורת; חמישית, סמכות השר לפסול מנהלים, מורים ועובדים אחרים.
נסים זאב: יש גם צורך בדו"ח תקציבי על הוצאות והכנסות המוסד בכל שנה.
נסים זאב: יש גם דרישה לקיים תנאים שונים, ויש חובה במספר מינימום של ימי הוראה בשנה, והחופשות והחגים הם כפי שהמשרד קובע.
נסים זאב: כלומר, כל הכללים וכל החובות מחייבים את המוסדות המוכרים שאינם רשמיים לעמוד באותם התנאים של המוסדות הרשמיים, אך בנושא התקציב המוסדות הללו הם הראשונים שמשלמים את המחיר.
נסים זאב: הם מתמודדים עם הבעיה התקציבית.
נסים זאב: יש עוד הרבה דוברים שהיו רוצים לבטא את עמדתם מנקודות מבט שונות – כמו לגבי הבגרויות וההוראה.
נסים זאב: לכן לא אגלוש לנושאים אלה ואתן לאחרים לדבר.
זבולון אורלב: יש שתי אפשרויות: האחת, לערוך יום עיון על המוסדות המוכרים שאינם רשמיים והשנייה היא לטפל בהצעת החוק.
זבולון אורלב: אני בעד האפשרות השנייה.
יהודית נאות: אך לפני שדנים אני רוצה לקבל נתונים אמיתיים ולדעת פעם אחת ולתמיד מה באמת קורה שם.
יהודית נאות: אי אפשר לדון בהצעת חוק שמבוססת על שמועה.
יהודית נאות: אין לעשות חקיקה בלי לדעת את האמת.
זבולון אורלב: אני מציע שנאפשר לנציגי המשרד להציג לוועדה את התשתית העובדתית הקשורה בנושא, בכל הנוגע למספרי תלמידים, לתקציב וכו'.
זבולון אורלב: יש טענה שהמוסדות מתוקצבים כעת ב-50%, ורוצים להעלות את ההקצבה ל-80%, מה המשמעויות של הדבר?
זבולון אורלב: בכמה תלמידים ובאילו אוכלוסיות מדובר?
זבולון אורלב: על כל אלה נשמע מהם.
משולם נהרי: הייתי רוצה גם לשמוע התייחסות לגבי הבג"צ שהוזכר כאן.
משולם נהרי: לפני יותר משנתיים הוגש בג"צ קודם שקשור המוסדות המוכרים שאינם רשמיים.
משולם נהרי: נדמה לי שהוא הסתיים בפשרה.
משולם נהרי: אני מבקש לכן לקבל עדכון לגבי הבג"צ הנוכחי.
יצחק כהן: אפרט בכמה מילים את הנושא, ואבקש אחר כך מחבריי במשרד החינוך להשלים את הנתונים החסרים.
יצחק כהן: ראשית, כידוע היום אנחנו פועלים לפי החלטות השר – זה נאמר כאן במפורש.
יצחק כהן: ההחלטה מותנית במידה רבה מאוד בקיום התנאים שפורטו והוזכרו כאן, כלומר האם קיים ומתאפשר פיקוח פדגוגי מלא, האם תכנית הלימודים כפי שרשומה כאן מתקיימת ב-75% וכו'.
יצחק כהן: ח"כ זאב דרש הקצבה של 80%, אך תמונת המצב היום היא שבנושאים כמו השכלת המורים, משכורתם, אישור פתיחה למוסד, קביעה לגבי גודל המוסדות, ויסות באזורי רישום, קביעה של מדיניות ממלכתית כמו מדיניות אינטגרציה – אי אפשר לפקח על המוסדות המוכרים.
יצחק כהן: זה איננו מתאפשר.
יצחק כהן: המוסדות המוכרים נוהגים באופן שונה מהמוסדות הרשמיים.
יצחק כהן: על הקביעה שההקצבה היום היא 50%-55% יגיב מר משה שגיא בהמשך.
יצחק כהן: דורית מורג תפרט את נושא הבג"צ.
זבולון אורלב: לבנה אברמוביץ, מנהלת האגף לחינוך מוכר שאינו רשמי, נבקש ממך לקבל נתונים נוספים.
לבנה אברמוביץ: מדובר בסדר גודל של 35,000 תלמידים.
זבולון אורלב: חשוב להבהיר לנוכחים שאינם מתמצאים, כי הצעת החוק איננה נוגעת לרשת המעיין ולרשת החינוך העצמאי.
זבולון אורלב: הם יוצאי דופן בחוק התקציב, ולגביהם נקבע שהתקצוב יהיה במידה שווה למוסדות הרשמיים.
זבולון אורלב: החוק איננו נוגע לשתי הרשתות הללו.
לבנה אברמוביץ: נכון.
לבנה אברמוביץ: חוץ מהם מדובר בכ-35,000 תלמידים.
יהודית נאות: באיזה מוסדות מדובר?
לבנה אברמוביץ: הכוונה למוסדות מוכרים שאינם רשמיים.
לבנה אברמוביץ: אלה מוסדות נוצרים, יהודיים – מכל מיני סוגים.
זבולון אורלב: האם יש בידיכם נתונים על מספרי התלמידים לפי הפיקוח שאליו הם משתייכים?
זבולון אורלב: כמה נמצאים בפיקוח דתי?
זבולון אורלב: כמה בפיקוח חרדי?
זבולון אורלב: כמה בפיקוח ממלכתי?
זבולון אורלב: יש הערכה שכזאת?
לבנה אברמוביץ: אין לי כאן נתונים רלוונטיים.
נסים זאב: יש הערכה שמדובר בערך ב-50% ערבים ו-50% יהודים.
אלי ברייטברד: בספר התקציב של משרד החינוך לשנת תשנ"ט מופיע שהיו 12,492 תלמידים יהודיים.
אלי ברייטברד: נדמה לי שמדובר בעמ' 193.
זבולון אורלב: אני מעיין בחוברת משנת תשנ"ט: "בתי הספר בחינוך המוכר" – המשמעות היא החינוך המוכר שאיננו רשמי.
זבולון אורלב: בחינוך המוכר העברי יש 13,500 תלמידים, בחינוך המוכר הערבי יש 15,000.
יהודית נאות: וכמה יש בחינוך החרדי?
זבולון אורלב: חלק מהחינוך המוכר העברי הוא החינוך החרדי.
זבולון אורלב: אינני יודע את הנתונים המספריים.
אלי ברייטברד: בערך 4,000 תלמידים הם חרדים - כשליש.
אלי ברייטברד: גם תלמידי החינוך הממלכתי הם בערך שליש ממספר התלמידים היהודיים מבית הספר הריאלי בחיפה ומבתי ספר חילוניים אחרים.
נסים זאב: מבחינת התלמידים היהודים מדובר באמת בשלושה שלישים כמעט שווים: חרדיים, ממלכתיים-דתיים וחילוניים.
נסים זאב: המגזר הערבי הוא כ-55% מכלל התלמידים.
זבולון אורלב: בעמודים 209-206 יש רשימה של המוסדות.
זבולון אורלב: ח"כ נאות יכולה להתרשם ממנה.
זבולון אורלב: משה שגיא, סגן ראש מינהל התקציבים במשרד החינוך, אני מבקש ממך לתת לנו נתונים תקציביים.
משה שגיא: ראשית אני מבקש להבהיר שבכל המוסדות המוכרים מדובר בתלמידי כיתות א-ט ולא בתלמידי החטיבה העליונה.
משה שגיא: החטיבה העליונה היא שוויונית.
משה שגיא: התקצוב הוא לפי תלמיד, על פי נוסחה שלוקחת בחשבון את עלויות ההוראה והשירותים הנלווים לפי ממוצע של שעות לתלמיד בכיתה, ולפי תקן שעות, שמשתנה לפי הגיל.
משה שגיא: כוללים גם היקף משרה.
משה שגיא: כיתות א-ו הן בהיקף משרה של 30 שעות וכיתות ז-ט הן בהיקף של 25 שעות.
משה שגיא: הממוצע של עלות המשרה משתנה אם כן גם בשל היקף המשרה.
משה שגיא: אלה הפרמטרים לצורך החישוב.
משה שגיא: התשלום בפועל תלוי בפרופיל המורים, בטווח הכיתות ורמת הדרגה והוותק של כל מוסד, לפי נתונים שמועברים למשרד.
משה שגיא: לפי הנתונים שלנו היום שיעור ההשתתפות של המשרד הוא כ-65%.
משה שגיא: זה מתייחס רק לשירותים נלווים ולשעות הוראה.
משה שגיא: אנחנו משלמים 65% מהעלות בחינוך הרשמי.
משה שגיא: כדי להגיע לשיעור של 80% נדרשת תוספת של כ-40 מיליון ש"ח.
יהודית נאות: כלומר, כדי לעלות מהקצבה של 65% להקצבה של 80% צריך 40 מיליון ש"ח.
משה שגיא: נכון.
משה שגיא: התקציב היום הוא מעל ל-150 מיליון ש"ח.
זבולון אורלב: מה שיעור ההקצבה למוסדות הפטור?
משה שגיא: ההקצבה שלהם נמוכה באחוזים ספורים מההקצבה של המוסדות המוכרים שאינם רשמיים.
משה שגיא: אני מדבר על השוואה בין מוסדות הפטור לממוצע ההקצבות למוסדות המוכרים שאינם רשמיים.
משה שגיא: נכון שיש כ-15 מוסדות מוכרים שפרופיל ההוראה שלהם נמוך ולכן שיעור ההשתתפות אצלם נמוך יותר.