GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דליה לימור: הממצא החשוב ביותר, שהגדלנו את השעות שלנו ב- 28% בהיקף הפעילות לגני ילדים.
דליה לימור: התקצוב של שלושת רבעי מיליון ש"ח להצטיידות היה זעום מאוד, והמסגרת התקציבית הזאת לא לקחה בחשבון את כל הצרכים של הנושאים הבאים: ראשית, לא הוקצו משאבים לפיתוח חומרי למידה, להכשרת גננות, להפעלת מערך הדרכה ולהפעלת מערך פיקוח.
דליה לימור: לא הוקצו משאבים לציוד שוטף.
דליה לימור: את אותו נייר טואלט לחמש שעות נתנו גם לשמונה שעות, וכאן באה הפניה לרשויות, גם החומרים כמו חומרי ניקוי לא ניתנו בצורה מספקת.
דליה לימור: לא תוכנן תקצוב נאות של הפעלת הסייעות.
דליה לימור: הסייעות כהנחת העבודה כי לסייעות היתה חובה פורמלית לעבוד עד שלוש וחצי וזה לא עמד במבחן המציאות, הנושא של הסייעות הוא נושא קריטי ואנחנו "ניפול" עליו משום שהסייעות לא מחזיקות מעמד בתנאים הללו.
דליה לימור: התגלה שקיימים סימני שחיקה בולטים ותחלופה של סייעות ברשויות המקומיות, שמייצרים אחר כך כוח אדם זמני על ידי חברות כוח אדם, כוח אדם לא כשיר לעבודה.
דליה לימור: בעיות תפעוליות באיסוף וגביית כספים.
דליה לימור: דבר נוסף, מחצית מהמפקחות מדווחות על תשתית פיזית לא מתאימה להפעלת שבוע לימודים בין 41 שעות.
דליה לימור: אנחנו זקוקים באופן דחוף להקצות לנושאים הבאים את המשאבים המתאימים: ראשית, סל תרבות והשערה בהיקף של שעתיים בשבוע לכיתת גן.
דליה לימור: בסך הכל, כ- 500 שעות הוראה.
דליה לימור: כידוע, לגני ילדים אין שעות רוחב ואין סל תרבות.
דליה לימור: כל מה שאנחנו עושים זאת עבודה מאומצת ובלתי אפשרית לטווח ארוך של הגננות שעובדות ועושות עבודתן במסירות בלתי רגילה.
דליה לימור: אנחנו זקוקים לימי הדרכה, במתכונת הזאת ל- 15 ימי הדרכה כדי להתמודד עם הבעיות.
איציק כהן: לגבי הקיצוץ, שינינו ופיצלנו את התקנה התקציבית של יום חינוך ארוך שכללה את כל מרכיבי התקציב, פיצלנו אותה לשניים.
איציק כהן: יש יום חינוך ארוך שמופיע כשעות תקן, ובנוסף לכך, כל מה שקשור לתקצוב של מזכירות, שרתים, סייעות, מופיע בסעיף תקציבי נפרד.
איציק כהן: כך זה צריך להופיע בספר התקציב, אבל בפועל, כפי שאמרתי קודם, אין תוספת, אבל גם אין קיצוץ.
איציק כהן: אני מציע להתייחס בכבוד וברצינות לדוחות, גם אם הם הוכנו על ידי משרד החינוך והתרבות.
איציק כהן: מה לעשות, במשרד החינוך יש דף הערכה שמלווה את התוכניות השונות של המשרד.
איציק כהן: גם אם הוא הוזמן על ידי משרד החינוך והתרבות, אנא, קצת כבוד למי שמכין אותו, בייחוד אם לא ראיתם את הדוח קודם.
אברהם בן-שבת: ראינו אותו אבל אנחנו לא מסכימים איתו.
איציק כהן: באשר לכנס, חשבנו, שאנחנו באים לכנס פגישה עם מנהלים.
איציק כהן: מסתבר שעשו עליהום, הגיעו באוטובוסים מוזמנים על ידי הסתדרות המורים.
איציק כהן: אי אפשר היה לשבת באולם הזה שהיה מיועד ל- 50 איש.
איציק כהן: נאמר ובצדק, שיש קשיים ויש מהמורות וצריך להתגבר עליהם.
איציק כהן: אני פונה לכל מי שיושב בחדר הזה, אפשר לבוא בעוד שנה שנתיים ולומר, אמרנו לכם, ועוד הפעם נספר את סיפור יום חינוך ארוך שהיה לפני 15 שנה ולפני 20 שנה, ואפשר לבוא ולומר, בואו נעשה יחד את הדברים בצורה אחרת.
שלמה ישי: זה מה שאנחנו רוצים, אבל אין תקציבים.
איציק כהן: זה לא רק תקציבים, זה גם תקציבים, אבל אם הולכים לחדרי המורים ואומרים למורה אל תעבוד לאחר השעה אחת וחצי, גם אם הוא התנדב לעשות את זה, זה חמור מאוד.
שלמה ישי: זה לא נכון, מורה שהסכים, אף אחד לא חיפש אותו.
שלמה ישי: למה חתמתם על הסכם כזה עם הסתדרות המורים?
שלמה ישי: איך אפשר ליישם יום חינוך ארוך אם מורים לא מלמדים אחרי אחת וחצי?
איציק כהן: יש ויכוח אחד, הוא חשוב, הוא משמעותי והוא הויכוח האמיתי, וזה לגבי הקונספציה, האם אנחנו מדברים על מעבר לשבוע לימודים בין 41 שעות, או שאנחנו מדברים על עזרה ל- 15% של התלמידים?
איציק כהן: המשרד לא החליט לחזור למתכונת ההפעלה של עזרה ל- 15% מהתלמידים, אבל כדי להישאר במתכונת של שבוע לימודים בין 41 שעות, עם כוחות מבחוץ, בלי כוחות מבחוץ, אנחנו צריכים לעשות מאמץ משותף, כולנו, בואו ננסה להירתם יחד ליישום החוק.
זבולון אורלב: אני מודה לאיציק כהן ולכל המשתתפים.
זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הישיבה ולומר, שדווקא על רקע נתוני העוני הקשים ביותר שפורסמו אתמול, שלמעלה מ- 400 אלף ילדים הם מתחת לקו העוני, צריך להבין, שחוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה הוא אחד מהחוקים החינוכיים והחברתיים החשובים ביותר.
זבולון אורלב: לא בהודעת סיכום אני אומר, שאני בהרגשה, שמשרד החינוך והתרבות לא הפנים את הענין.
זבולון אורלב: יש לי הרגשה, שזה איזה חוק צדדי שיש למצוא לו פתרונות, ולדעתי, בעיני המחוקק, הוא אחד מהחוקים החינוכיים והחברתיים החשובים ביותר.
זבולון אורלב: אם תרצו, בעיניי, הוא המנוף לרפורמה מאוד גדולה במערכת החינוך.
זבולון אורלב: הוועדה התרשמה כי הביצוע נתקל בבעיות קשות וחמורות, הן בתחום החינוכי והן בתחום הפיזי.
זבולון אורלב: הוועדה דורשת ממשרד החינוך להפיק לקחים, להסיק מסקנות ולגבש תוכנית פעולה חדשה.
זבולון אורלב: הוועדה קובעת כי לא מקובל עליה שביצוע החוק לא יבוצע בשלב נוסף ובהדרגה גם בתשס"א.
זבולון אורלב: לדעת הוועדה, קיימת חובה חוקית ומהותית לקדם את ביצוע החוק מדי שנה.
זבולון אורלב: לא מקובל על הוועדה להכניס גופי התערבות חינוכיים כפתרון מרכזי ועיקרי עליו תישען תוכנית יום חינוך ארוך, ראוי שהתוכנית תישען על מורים וכוחות הוראה מקצועיים.
זבולון אורלב: הוועדה קובעת, כי האמור בדברי ההסבר לתקציב המשרד לשנת 2000 (עמ' 41, פסקה 5: "יום לימודים ארוך ייועד למתן שיעורי עזר, שיעורי העשרה, תוך התמקדות באוכלוסיות של תלמידים מתקשים הוא אינו עולה בקנה אחד עם האמור בחוק ובעיקר באמור בסעיף 2 או בסעיף המטרות), הוועדה דורשת שהמשרד יקים ועדה משותפת לארגוני המורים, לשלטון המקומי ולארגון ההורים הארצי, למשרד האוצר, ולגורמים נוספים ככל שייראה לנכון, בכדי לגבש תוכנית לביצוע יום חינוך ארוך.
זבולון אורלב: ועדת החינוך תתכנס בתוך 60 יום כדי לקבל דיווח על המלצות הוועדה.
זבולון אורלב: אני פותח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט.
זבולון אורלב: הפעם אנחנו מקדישים ישיבה שלמה לדיון עם מועצת תלמידים ונוער ארצית.
זבולון אורלב: אנחנו עושים זאת, מפני שאנחנו מאוד מחשיבים את המועצה, את מעמדה, את חבריה, ואת תפקידיה.
זבולון אורלב: חברי הכנסת נמצאים עדיין בראשית הקדנציה, וועדת החינוך בראשית פעילותה.
זבולון אורלב: חשבנו שזה צריך להיות אחד הנושאים הראשונים שיעלה כאן לדיון.
זבולון אורלב: ממשרד החינוך נמצא איתנו עודד כהן, שהוא סמנכ"ל וראש מינהל חברה ונוער; עו"ד סופי אורטשכנזי מלשכת היועץ המשפטי של משרד החינוך; הדרה רוזנבלום, מנהלת יחידת מועצת תלמידים ונוער; יעל פרבר, מתאמת שר החינוך לכנסת ולממשלה.
זבולון אורלב: אני רואה שאין נציגים מארגון המורים העל-יסודיים ומארגון ההורים הארצי.
זבולון אורלב: אני מבקש לומר שמערכת חינוך קיימת קודם כל עבור תלמידיה.
זבולון אורלב: בעיניי התלמיד עומד במרכז מערכת החינוך, והוא צריך להיות הסמן, הסרגל שממנו בודקים ומודדים כל החלטה במערכת החינוך, האם היא לטובת התלמידים וקידומם.
זבולון אורלב: במה שקשור למועצת התלמידים, בסך הכל אנחנו לא עוסקים בנושא חדש.
זבולון אורלב: בתום הישיבה הזאת תוכלו להיעזר בוועדת החינוך, כדי שמועצת התלמידים תקנה לה מעמד עוד יותר חשוב, ותוכל להשפיע בתוך מערכת החינוך בנושאים שונים.
זבולון אורלב: אני מוכרח לומר שבאופן מסורתי יש כאלה שמדברים רק על זכויות.
זבולון אורלב: אני במפורש תמיד מדבר גם על חובות, ואני גם יודע מתוך החומר שאמנם מועצת תלמידים ונוער לא רואה את עצמה רק כאיזשהו פורום להשגת זכויות לתלמידים, אלא מקבלת על עצמה גם משימות ומקבלת על עצמה גם חובות, ויש לה בהחלט תפקידים מאוד מאוד רציניים בתוך מערכת החינוך, גם כמערכת שעוזרת לקבל החלטות, תוך כדי ראיית הזווית של התלמידים, והנושא הזה הוא מאוד חשוב, שהחלטות חשובות תתקבלנה תוך כדי כך ששומעים את דעת התלמידים.
זבולון אורלב: לא חייבים תמיד לשמוע בקול התלמידים, אבל לדעתי תמיד חייבים לשמוע את קולם של התלמידים, כדי שתתקבלנה ההחלטות לאחר שדעתם נשמעה.
זבולון אורלב: יש להם תפקידים חברתיים רציניים מאוד, גם בכל מה שקשור בצמצום האלימות ובצמצום נושא הסמים.
זבולון אורלב: השבוע מתקיים שבוע המאבק בסמים, ומחר נקיים גם דיון על המאבק בסמים בתוך מערכת החינוך.
זבולון אורלב: נוער תמיד עמד בחוד החנית של המשימות הלאומיות, ודאי לנוער שלנו יש עדיין משימות לאומיות מאוד מאוד נכבדות בתחומים שונים, ואם היום ראוי לדבר על המשימות החברתיות, ורק לפני שבוע שמענו על נתוני העוני, אז כדאי לדעת שכל תלמיד רביעי בקרבנו הוא תלמיד שחי מתחת לקו העוני, ואם יש לחברה שלנו מתחים רבים בין יהודים לערבים, בין דתיים לחילוניים, בין עניים ועשירים, בוודאי למועצת תלמידים ונוער יש תפקיד לתרום בתרבות הדיון בוויכוחים האלה, בהפגת המתחים, ביכולת להגיע להבנות ולהסכמות, ולפיתוח דו-שיח בתוך החברה הישראלית.
זבולון אורלב: יחד עם זה, כמובן שיש למועצת תלמידים תפקידים שקשורים בזכויות התלמידים.
זבולון אורלב: אני למשל, חושב שקשה מאוד לשר החינוך לקבוע מתכונת של בחינות בגרות בלי לשמוע גם את התלמידים, ובלי להתחשב מאוד מאוד בדעתם, כי בסופו של דבר הוא קובע את גורלם, והתלמיד יצטרך ללכת עם תעודת הבגרות שהשר החליט עליה, והוא יצטרך להשתמש בתעודה הזאת, וירצה להשתמש בתעודה בעלת משמעות ובעלת מעמד.
זבולון אורלב: ראוי לציין שמועצת תלמידים, כמו בכל העולם, נבחרת באופן דמוקרטי.
זבולון אורלב: בדרך כלל אני מבין שזה בבחירות אישיות חשאיות.
זבולון אורלב: אני פעם חשבתי להציע שהבחירות כולן יתקיימו ביום אחד.
זבולון אורלב: כמו שיש יום בחירות לכנסת, שיהיה יום בחירות מועצות תלמידים, וזה יהיה יום התלמיד במערכת החינוך, או יום מועצות לתלמידים במערכת החינוך.
זבולון אורלב: זה יכול למקד את תשומת הלב החינוכית בתוך מוסדות החינוך אל עבר התלמידים, ובאותו יום לא רק יקיימו את הבחירות, אלא יקיימו דיונים חברתיים באשר למעמדם, משקלם ותרומתם של התלמידים להווי בית הספר.
זבולון אורלב: מזה כמה זמן, עוסקים בהצעות לניסוח חוק זכויות הצעירים, על מנת שהזכויות לא תהיינה רק איזה רצון טוב פילנטרופי של שר כזה או אחר, או משרד כזה או אחר, אלא שתהיינה יותר מעוגנות.
זבולון אורלב: בוודאי שהיום תוך כדי הישיבה, כחלק מתפקידי הוועדה, נרצה גם לדבר על הצעת החוק.
זבולון אורלב: אני יודע שמועצת התלמידים עוסקת בו, ובוודאי שנרצה גם לעזור ולקדם את החוק הזה.
זבולון אורלב: יעל ארמוני, בבקשה.
יעל ארמוני: אני יושבת ראש מועצת התלמידים והנוער הארצית.
יעל ארמוני: כפי שהיושב ראש ציין, אנחנו מייצגים את כל אוכלוסיית התלמידים ובני הנוער במדינת ישראל.
יעל ארמוני: אנחנו מייצגים את כל הנוער, כלומר, גם בני נוער שנפלטו ממערכת החינוך, דרך קידום נוער, וגופים שמאושרים על ידי משרד החינוך.
יעל ארמוני: יש בחירות דמוקרטיות בכל בית ספר למועצת תלמידים.
יעל ארמוני: לפי חוזר מנכ"ל, חייבת לקום מועצת תלמידים בכל בית ספר .
יעל ארמוני: מעבר לזה, ישנם כל גופי הנוער, שזה תנועות הנוער, המתנ"סים, קידום נוער, כל גופי הנוער של נוער פרופר.
יעל ארמוני: מתוך כל גוף כזה, כולל מועצות התלמידים, עושים בחירות למועצת הנוער הרשותית.
יעל ארמוני: כך כל מועצת נוער רשותית מייצגת את כל הנוער בכל אותה רשות.
זבולון אורלב: בית ספר, רשות, מחוז, ארצי.
יעל ארמוני: בדיוק.
יעל ארמוני: מהמועצה הרשותית נבחרים נציגים למועצה המחוזית.
יעל ארמוני: יש שבעה מחוזות לפי משרד החינוך, ומהמועצה המחוזית למועצה הארצית.
יעל ארמוני: המחוזות הם צפון, מרכז, דרום, חיפה, תל אביב, ירושלים, והמגזר הערבי.
יעל ארמוני: אני רוצה לומר שאני ממש תומכת בכל הדברים שאמרת, שבני נוער דורשים זכויות, ושוכחים שמעבר לזה יש להם גם אחריות.
יעל ארמוני: אנחנו בדיעה הרווחת שכדי לקחת על עצמנו אחריות, אנחנו צריכים לדרוש גם זכויות.
יעל ארמוני: כי ככל שנקבל יותר זכויות, כך ניקח על עצמנו יותר אחריות.
יעל ארמוני: אנחנו רוצים להגיש את חוק יסוד זכויות הצעירים כחוק יסוד.
יעל ארמוני: זו המטרה שלנו.
יעל ארמוני: אני מציעה שגיא יאמר כמה מלים על החוק.
יהודית נאות: כיושבת ראש מועצת התלמידים והנוער, מהם התפקידים שאת רואה, כתפקידיה של מועצת התלמידים, כלומר, בפן של זכויות וחובות, איך את רואה את הדברים.
יעל ארמוני: יש לנו מספר מטרות מאוד ברורות מבחינתנו.
יעל ארמוני: אחת היא כמובן לשמור על זכויות התלמידים ובני הנוער במדינה.
יעל ארמוני: מעבר לזה, אנחנו חושבים שאחת המטרות שצריכות להיות לא רק שלנו, אלא בכלל של כל גופי הנוער בארץ, היא להפעיל כמה שיותר בני נוער למען הקהילה.
יעל ארמוני: לתרום לקהילה ולהתנדב.
יהודית נאות: אתם רואים גם את התלמידים עצמם כחלק מהקהילה?
יעל ארמוני: בהחלט.
יהודית נאות: כי מה שקורה הוא שבני הנוער לא עוזרים לבני הנוער.
זבולון אורלב: יעל, אני מציע שתתני סקירה של חמש דקות מה זה מועצת תלמידים, מה היא עושה, במה היא עוסקת.
יעל ארמוני: מועצת התלמידים והנוער הארצית, כמו המועצות המחוזיות, מחולקת לשלוש ועדות.
יעל ארמוני: ועדת פרסום, הוועדה המשפטית, וועדת נוער וקהילה.
יעל ארמוני: ועדת נוער וקהילה עוסקת בכל מיני פרוייקטים שחלקם זמניים, פרוייקטים שקמים באותו רגע, כמו שהתרמנו לקוסובו, או כל הפעילות נגד אלימות.
יעל ארמוני: הוועדה המשפטית עוסקת בנושא של שמירת חובות וזכויות התלמידים ובני הנוער.
יעל ארמוני: כמו כן היא עוסקת עכשיו בחוק יסוד זכויות הצעירים.
יעל ארמוני: ועדת פרסום עוסקת בכל הנושא של פרסום המועצה, הוצאת פליירים ופרסום הפעילות של המועצה, דברור המועצה.
יעל ארמוני: כל ועדה פועלת בתחום הפעילות שלה, כשהוועדה שמבחינתנו היא זאת שאחראית על הקהילה, היא ועדת נוער וקהילה.
יעל ארמוני: אני יכולה לתת מספר דוגמאות של פעילויות שאנחנו עושים איתם.
יעל ארמוני: אולי כדאי שגלעד שנהב יציג זאת, כי הוא יושב ראש ועדת נוער וקהילה.
זבולון אורלב: מה הקשיים, האם משרד החינוך ובתי הספר משתפים פעולה או לא משתפים פעולה, מה הבעיות שלכם?
זבולון אורלב: האם יש לכם כסף לפעול?
יעל ארמוני: יש הרבה בתי ספר בהם קמה התנגדות של מנהלים להקמת מועצות, למרות שזה מעוגן בחוזר מנכ"ל.
יעל ארמוני: אני חושבת שזה בעיקר בבתי ספר של המגזר הדתי, ובתי ספר של המגזר הערבי.
יעל ארמוני: אני יודעת שלמגזר הדתי, למשל, יש בתי ספר שיש להם בעיה לשלוח למועצת הנוער העירונית נציגים, כי שם ישבו בנים עם בנות, ומבחינתם זה יוצר בעיות.
יעל ארמוני: אבל מדובר רק בבתי ספר בודדים כרגע.
יעל ארמוני: מעבר לזה, אני חושבת שיש הרבה קשיים של מנהלים שממנים מועצות וחושבים שזו מועצה דמוקרטית נבחרת.
יעל ארמוני: גם זה קיים פחות ופחות.
יעל ארמוני: אנחנו עובדים על זה שכל המועצות תהיינה נבחרות ודמוקרטיות.
זבולון אורלב: באילו בעיות אתם נתקלים, או שהכל בסדר?
יעל ארמוני: אף פעם לא הייתי מתנגדת ליותר תקציב.
יעל ארמוני: בהחלט היינו יכולים לפעול הרבה יותר עם עוד תקציב.
זבולון אורלב: אני לא מדבר רק על המועצה הארצית.
זבולון אורלב: אני מדבר בעיקר על המועצה הבית-ספרית.
יעל ארמוני: במועצה הבית-ספרית עצמה, אני חושבת שהבעיות העיקריות הן לפעמים בהשתלטות של המנהל או המורה, בכך שלא נותנים להביע את דעתם ולנצל את מעמדם.
יעל ארמוני: זה דבר שלא קורה בהרבה מועצות, אבל זה קורה עדיין.
זבולון אורלב: אני מציע שגיא ידבר על החוק.
גיא אהרון: באופן כללי, מאיפה נובע הצורך בחוק - אנחנו כמועצה, כפי שיעל אמרה, ואני חוזר על זה בצורה אחרת, בהקשר לדברים שלי - אנחנו גוף שמייצג מספר גדול מאוד של בני נוער, במישורים שעולים זה מזה, בצורה שבני הנוער בוחרים אנשים שייצגו אותם במועצה מסויימת, המועצה הזאת מעבירה נציגים למועצות אחרות, וכך בסופו של התהליך, אנחנו כמועצה ארצית מרכזים סמכויות שמצטברות אצל רוב התלמידים בארץ.
גיא אהרון: הכל נעשה באופן מאוד דמוקרטי, כשיש תקנונים שמפקחים על כל התהליך הזה.
גיא אהרון: הכל נעשה באופן כזה שאנחנו יכולים להצהיר על עצמנו ולומר בלב שקט שאנחנו הגוף המייצג של כלל בני הנוער במדינת ישראל, עם מעט חריגים שלא יכולים להרוס את ההגדרה של כלל בני הנוער בישראל.
גיא אהרון: כחלק מהיותנו גוף מייצג וכולל, חשוב לנו לפעול למען כלל בני הנוער במדינת ישראל, ובכלל זה הצעירים עד גיל 18 שמהווים כשליש מאוכלוסיית המדינה, ולכן אנחנו מגדירים זאת כחוק יסוד זכויות הצעירים ולא חוק יסוד זכויות הנוער.
גיא אהרון: החוק הזה פונה בהגדרתו מגיל אפס עד גיל שמונה עשרה.
גיא אהרון: אקדים ואומר שזה לא נוגע דווקא לתלמידים, ולאו דווקא לעניין של בית ספר, כי אנחנו עובדים עם המון גופים שמסייעים לנו, שלאו דווקא מתבטאים בבית הספר, כי המועצה המחוזית עובדת עם משרד החינוך במחוז, בשיתוף פעולה מלא, ובעזרה הדדית, ובייצוג של כלל הצעירים.
גיא אהרון: אנחנו מייצגים את כל הנוער במדינת ישראל באופן שהוא לא גורף אמנם, אבל הוא מאוד משמעותי וחשוב.
גיא אהרון: בכל תהליך שיתוף הפעולה שלנו עם כל מיני גורמים מסייעים, כמו משרד החינוך במחוז, או משרד החינוך מינהל חברה ונוער, שאנחנו עובדים איתו כמועצה ארצית, הנגיעה היא לכלל הצעירים.
גיא אהרון: זה פחות פונה לעניין התלמיד, אלא יותר לאדם כהיותו אדם צעיר.
גיא אהרון: אנחנו מסתכלים על החוק הזה כמהפיכה חברתית מיוחדת.
גיא אהרון: היא מיוחדת כי בני נוער חשבו לחוקק חוק יסוד שיעגן את הזכויות שלנו כבני נוער, יביא את מה שאנחנו רוצים לקבל במסגרת היותנו צעירים, שאנחנו וכל הציבור נדע מה מגיע לנו ורצוי שנקבל.
גיא אהרון: החוק הזה הוא בקנה מידה בינלאומי.
גיא אהרון: אנחנו לא מכירים פעולה בסדר גודל כזה, שבעינינו היא בחשיבות בקנה מידה בינלאומי, וגם כתבנו את זה בחוברת.
גיא אהרון: החוברת שנמצאת בידיכם מוצעת לדיון.
גיא אהרון: זהו אינו התוכן הסופי שיוגש לאישור הכנסת.
גיא אהרון: החוק פותח בהגדרת מונחים של צעיר, ניצול, והרשויות.
זבולון אורלב: אם אני מבין נכון, במה שכתוב פה אין שום דבר חדש.
זבולון אורלב: לקחתם את כל החקיקה קודם, ובעצם סידרתם את זה בצורה מתודית של חוק חדש.
גיא אהרון: לא.
גיא אהרון: בסעיף תרבות ופנאי, כששמעו עליו אנשים שעוסקים בעניין הזה, הם מאוד התלהבו ממנו, כי זה סעיף חדשני שמגדיר את הזכות לשעות פנאי: "שבהן יוכל לעסוק בכל פעילות כגון משחק ונופש, תרבות, אמנות, ספורט וכל פעילות חברתית קהילתית, וכל זאת לפי גילו ומידת בגרותו, ולא תיפגע זכות זו שלא לתכלית ראויה".
גיא אהרון: סעיף 5(ב) ממשיך: "מדינת ישראל תקצה משאבים חומריים ואנושיים מתאימים להבטחת זכות זו של הצעיר".
גיא אהרון: במסגרת חוק היסוד, זה סעיף מאוד חשוב לבני נוער, כי ידוע שלבני נוער יש בעיה עם שעות פנאי, ופה הוא מעגן את הזכות שלהם, ואת הצורך במתן אפשרויות לתעסוקה ועיסוק בשעות פנאי.
גיא אהרון: זו אחת הדוגמאות החדשניות שלו.
זבולון אורלב: מה עוד חדשני בו?
גיא אהרון: בזכות לחינוך אנחנו נוגעים בעניין שאנחנו מחפשים סיוע לפיתוח שיטות חינוך אלטרנטיביות, כלומר, בנוגע ללימודים אקסטרניים.
גיא אהרון: שלתלמידים שלא משתלבים במסגרת הלימודים הרגילה, תהיה האפשרות לבחור בשיטות לימוד אלטרנטיביות, במקום שייפלטו מכל מסגרת שקיימת.
גיא אהרון: שיהיה סיוע ועזרה בעניין.
גיא אהרון: לסיום הדוגמאות, אתן לך דוגמא מאוד אקטואלית, בעניין האלימות.
גיא אהרון: כאן מגדירים את זה בחוק יסוד, שזה דבר שהוא מאוד חשוב.
גיא אהרון: סעיף 6 מדבר על מניעת אלימות.
זבולון אורלב: יש מערכת חוקים שלמה וענפה כנגד אלימות, והבעיה היא לא החקיקה, אלא האכיפה.
עודד כהן: אני רוצה לומר שלוש הערות.
עודד כהן: ראשית, מועצת התלמידים והנוער במדינת ישראל היא גוף שעבר תהליך ארוך מאוד בתוך מערכת החינוך, והיום גם מחוץ למערכת החינוך.
עודד כהן: אני מוכרח לפתוח בדברי שבח.
עודד כהן: זו הפעם הראשונה שוועדת החינוך בכנסת דנה במועצת תלמידים.
עודד כהן: הם שותפים לוועדה כבר שנים רבות, אבל זו פעם ראשונה שוועדת החינוך דנה במועצת תלמידים.
עודד כהן: אני רוצה לשבח על כך את יושב ראש הוועדה.
עודד כהן: הכוונה היתה במועצת התלמידים והנוער, גם ביסודי, גם בחטיבת הביניים וגם בחטיבה העל-יסודית, לאורח חיים דמוקרטי, ולא במרכאות, אלא לחנך.
עודד כהן: אנחנו אפילו הגדרנו את זה לפני שנים אחדות כמשהו חדש בדמוקרטיה, בכוונה תחילה, ולבוא ולומר למערכת החינוך בשילוב חזק מאוד: רבותיי, זה יפה מאוד כל המערכות שאתם עושים, וכל הפעולות היפות, אבל אם לא תסתייעו בבני הנוער, ותקימו עדה בזעיר אנפין במבנה של החברה, אז הפעילות לאורח חיים דמוקרטי לא תהיה שווה.
עודד כהן: כתוצאה מכך בעצם עברנו תהליכים חינוכיים ארוכים.
עודד כהן: התהליך היה ארוך, כי היינו צריכים קודם להכשיר את חדרי המורים ולגרום לכך שחדרי המורים יסכימו לקבל את האוטוריטה, את שותפות הפעולה של מעורבות שותפות ואחריות של מורים, הורים ותלמידים.
עודד כהן: היום בעצם בקרוב ל85%- מבתי הספר יש מועצות תלמידים נבחרות.
עודד כהן: יעל כבר אמרה שיש קבוצה קטנה מאוד של בתי ספר, שעדיין לא בחרו מועצה נבחרת, שהיא לא שותפה למועצה.
עודד כהן: אם המועצה לא נבחרת על ידי התלמידים, הם לא יכולים להצטרף, לא לוועידה, שהיא הגוף המרכזי של מועצות תלמידים ונוער, והם אינם יכולים להיות שותפים לשום דבר.
עודד כהן: היום אנחנו עושים פעולה אינטנסיבית יחד עם מועצת התלמידים והנוער, בזה שאנחנו מבקשים גם ממוסדות דתיים מסויימים שהעלו כל מיני רעיונות, ואנחנו הוכחנו להם שאין בזה ממש.
עודד כהן: אני מוכרח לומר שדווקא במגזר הערבי יש התפתחות יוצאת מן הכלל בבניית מועצת תלמידים ונוער, והיה לנו יושב ראש פעיל מאוד.
עודד כהן: בסך הכל הפעולה היא אינטנסיבית.
עודד כהן: דבר שני, במשך ארבע השנים האחרונות, מועצת התלמידים והנוער מצאה את מקומה.
עודד כהן: גם המשרד וגם גורמים אחרים ראו במועצת התלמידים והנוער שותפים לעשייה חינוכית, חברתית, ערכית, לאומית, וכו'.
עודד כהן: יש להם אמנה רצינית מאוד עם הכנסת.
עודד כהן: יושב ראש הכנסת הקודם חתם על אמנה אמיתית, שבה התלמידים משפיעים ומושפעים.
עודד כהן: חוץ משתי ועדות, חברי מועצת התלמידים והנוער יכולים להכנס לכל ועדות הכנסת, והם מנצלים את זה.
עודד כהן: כמו כן, במשרד החינוך הם שותפים לכל הוועדות.
עודד כהן: שלישית, יש אמנה עם מרכז השלטון המקומי, כי רוב המערכות שלנו הן מערכות מוניציפליות.
עודד כהן: ניב אמר בצדק שאותנו מעניין בית הספר, אבל מעניין אותנו גם החלק החיצוני, מעבר לבית הספר, גם הנוער המנותק, גם תנועות הנוער, גם אורח החיים שנמצא מעבר לכותלי בית הספר.
עודד כהן: הגוף הזה הוא גוף פעיל ופועל.
עודד כהן: המבנה ההירארכי של מועצת התלמידים הוא של ועדות אמיתיות, פועלות ומפעילות, ומשפיעות מאוד במשרד החינוך כיום.
עודד כהן: הן לוקחות חלק גם ברשויות המקומיות.
עודד כהן: זה לא משחק ילדים, כמו שפעם מישהו התבטא.
עודד כהן: הם פעילים, משפיעים ומשנים, ואני משבח אותם על כך.
עודד כהן: אני רוצה להזכיר לכם שבאחת ההזדמנויות בהן שונתה מתכונת הבחינות, שר חזר בו.
עודד כהן: זבולון המר המנוח, כששמע שזה פגע אישית בתלמידים, ההוראה בוטלה.
עודד כהן: שינו את זה בגלל רחשי הלב של הנוער.
עודד כהן: אחד הדברים המשפיעים מאוד על אורח החיים ברשות ובמשרד החינוך, שהנציגים מביעים בפנינו את רחשי הלב של הנוער.
עודד כהן: הם מתקבלים מאוד באהדה, משפיעים ומושפעים.
עודד כהן: לשאלתך, אדוני היושב ראש, מה החידוש בהצעת החוק, אפשר לקחת סעיף סעיף, אבל החידוש הוא בריכוז כל מה שמתייחס לנוער ולצעירים ומפוזר בכל מיני חוקים.
ראובן ריבלין: אילו מהפעולות של מועצת הנוער הם רוצים לעשות ולא יכולים לעשות, אלא צריכים לשם כך את חוק?
יעל ארמוני: זה לא חוק מועצות תלמידים ונוער, זה חוק הצעירים.
ראובן ריבלין: אני רק שואל איזה זכות מזכויות הצעירים שכאן- -
עודד כהן: השאלה שמטרידה אותנו בתוך מערכת החינוך, היא באיזו מידה אנחנו נצליח לשמר ולתחזק את הגורם הזה.
עודד כהן: אם אנחנו לא נצליח להפוך את זה לנורמה של אורח החיים הבית-ספרי, אז כל העסק לא שווה.
עודד כהן: היום אני יכול לומר שבחטיבות הביניים ובחטיבות העליונות, כמעט בכל בית ספר זה קיים.
עודד כהן: זה מוסד שהוא חלק מהנורמה של אורח החיים הבית-ספרי.
עודד כהן: יש הבחנה בין חוק מועצת תלמידים ונוער, שאנחנו לא רוצים לחוקק, לא זקוקים לו, לבין חוק זכויות הצעירים.
זבולון אורלב: אני יכול לשאול לגבי הרבה דברים בשביל מה צריך חוק.
עזמי בשארה: חה"כ ריבלין, השאלה היא לא למה צריך, אלא מה הקונספציה.
זבולון אורלב: אני מציע לא להכנס לסימטא של החוק.
גלעד שנהב: פעילויותיה של ועדת נוער וקהילה, מתחלקות לשני רבדים.
גלעד שנהב: רובד אחד של פעילות הוא תרומה של נוער למען עזרה בקהילה, עירוב של הנוער בחיי הקהילה.
גלעד שנהב: לדוגמא, לאחרונה עשינו פרוייקט של ניקיון חופים.
גלעד שנהב: בעתיד התכנון שלנו הוא לעשות פרוייקט לתכנון גנים לאומיים.
גלעד שנהב: אנחנו מתכוונים להגיע לרשויות שבהן יש גנים לאומיים, ושם לארגן פעילות שתחבר את בני הנוער לגן הלאומי או לאתר שנמצא אצלהם.
גלעד שנהב: הרובד השני של הפעילות הוא למען הנוער עצמו.
גלעד שנהב: ברובד הזה מתחלקת הפעילות לשניים.
גלעד שנהב: פעילות של פרוייקטים רב-שנתיים, ופרוייקטים חד-שנתיים.
גלעד שנהב: פרוייקט חילופי שלטון הוא רב-שנתי.
גלעד שנהב: אחת לשנה, כל החלקים של מועצות התלמידים מחליפים את בעלי התפקידים.
גלעד שנהב: לדוגמא, בבתי הספר מועצת התלמידים הבית-ספרית מחליפה את ההנהלה.
גלעד שנהב: לדוגמא, במועצה הרשותית מחליפים את העיריה, וכך הלאה.
גלעד שנהב: בימים אלה אנחנו מתרכזים בפרוייקט חד-שנתי למלחמה באיידס.
גלעד שנהב: אנחנו מנסים להכנס לכמה שיותר בתי ספר ולהעביר חומר הסברה בנושא האיידס לכמה שיותר תלמידים.
גלעד שנהב: בנוסף לזה גם עבדנו לפרוייקט למניעת אלימות שהיה גדול מאוד ב2- בספטמבר, וערכנו עצרת גדולה מאוד ב31- באוגוסט, שבה אמרנו לא לאלימות.
גלעד שנהב: בשנה שעברה עשינו כנס גדול מאוד בנושא זהירות בדרכים למועצות תלמידים.
גלעד שנהב: עוד פרוייקט שאנחנו כרגע מנסים לעבוד עליו היום הוא עבודה על בחינות הבגרות.
גלעד שנהב: בוועדת נוער וקהילה הגיעו למסקנה שאנחנו צריכים לנסח איזושהי הצעה משלנו לאיך שיהיו בחינות הבגרות.
גלעד שנהב: בנוסף לזה אנחנו מבקשים להכנס לפורומים שבהם קובעים את מבנה בחינות הבגרות לעתיד.
יעל ארמוני: בדרך כלל מכניסים אותנו, אבל בסוף התהליך של החשיבה.
סילבן שלום: אני מברך על היוזמה של היושב ראש של הישיבה שנראית לי מאוד מאוד חשובה, כהתחלת הדרך של שיתוף פעולה בעתיד.
סילבן שלום: העובדה שמגיעים לכאן זה דבר יפה, השאלה היא אם זה יהיה בסופו של דבר פרודוקטיבי.
סילבן שלום: כולנו היינו תלמידים, ואני זוכר את מועצת התלמידים מארגנת את מה שאז קראו תלמידיסקו.
סילבן שלום: ביום שישי בערב היו עושים פעילות דיסקו.
יעל ארמוני: הרבה מאוד השתנה מאז.
סילבן שלום: זה מה שהיה אז.
סילבן שלום: השאלה היא מה זה בדיוק מועצת תלמידים, מה בדיוק אנחנו רוצים שהיא תעשה.
סילבן שלום: אני חושב שמועצת תלמידים צריכה להיות גוף הרבה יותר מעורב, גם בתכנים, גם במהות, וגם במעורבות.
סילבן שלום: בעניין של התכנים, בתוכניות לימוד אולי המועצה לא יכולה לומר עד הסוף מה תהיינה תוכניות הלימוד, אבל באוניברסיטה אגודת הסטודנטים מעורבת בהרבה מאוד דברים שקשורים לעניין, למשל בהערכת מרצים.
סילבן שלום: אמנם זה אנונימי, אבל יש הערכת מורים, ואז הם יודעים שהם צריכים לעשות הרבה יותר.
סילבן שלום: אני מאמין שהסתדרות המורים תתנגד לחלוטין, אבל זה דבר שגם אותו אפשר לעשות.
סילבן שלום: לפי דעתי זה רק יעלה את רמת המורים בסופו של דבר.