GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עו"ד מיכה ינון: "פרקליטות המדינה תודיע לבית המשפט, בהודעה שעליה להגיש בבג"צ עד 1 בנובמבר 1999, כי העברת האחריות למשרד המדע, התרבות והספורט, השר והנהלת המשרד לומדים את הנושא ובוחנים דרכים לפתרון, וכל זאת – בלי לשנות את העמדה המשפטית שהוצגה בהודעה הקודמת לבית המשפט".
עו"ד מיכה ינון: כלומר, בינתיים מבקשים מבג"צ לא להכריע.
עו"ד מיכה ינון: אני גם לא יודע מה בג"צ בדיוק יכול להכריע, כי השאלה פה היא תקציבית ולא משפטית כל-כך.
עו"ד מיכה ינון: כלומר, כתוצאה מזה שאין תקציב נוצרו כל מיני פלונטרים משפטיים, אבל פתרון לבעיה המשפטית לא פותר את הבעיה המהותית.
שלמה עובדיה: למה?
שלמה עובדיה: אם החוק קובע שהממשלה תשתתף ב-50%, הם לא רוצים יותר.
עו"ד מיכה ינון: בג"צ צריך להכריע באשר לעובדות המונחות על השולחן, אם המדינה נותנת 9% - אם זה חוקי או לא חוקי?
עו"ד מיכה ינון: הוא לא יקבע שזה 50%, הוא יגיד, אם זה 9% - - -
שלמה עובדיה: אנחנו מבקשים לעשות הכל כדי להעביר את החוק הזה, שזה יהיה כתוב בחוק.
עו"ד מיכה ינון: גם זה לא פותר את הבעיה, כי אז האוצר יגיד לך: אין בעיה, שלם מה שאתה חושב שצריך לשלם על-פי החוק החדש מתוך תקציב החינוך.
שלמה עובדיה: בסדר, אמרתי שאני מוכן לתת 50%.
זבולון אורלב: אתם לא מדברים באותה שפה.
זבולון אורלב: עו"ד ינון אומר, מה שיקרה בתקופת החוק הזה, האוצר לא יוסיף למשרד התרבות אגורה אחת.
זבולון אורלב: הוא יגיד להם: תקחו מהתיאטראות ותתנו לספריות.
יעקב אגמון: אני חושב שאתם מציגים עמדה מינורית מדיי.
יעקב אגמון: גם המנכ"ל אתמול אמר: אנחנו לומדים את הנושא.
יעקב אגמון: אני חושב שבאמת לומדים את הנושא, אבל אתם לומדים אותו קצת יותר מדיי זמן, תסלח לי.
עו"ד מיכה ינון: אני כבר למדתי אותו.
יעקב אגמון: אתה מכיר את הנושא וכבר היינו בבג"צ.
יעקב אגמון: אם לא תנקטו יוזמה, יישאר המצב כפי שהוא.
יעקב אגמון: אני חושב שאתה מסכים אתי שהמצב הוא בלתי-נסבל, ואם קם משרד חדש שכל ייעודו הפעם הוא בנושא המדע, התרבות והספורט – שלושה נושאים חשובים, ולא רק חלק ממשרד חינוך ענק שבעיקר מתמודד עם נושא החינוך הפורמלי, יש ציפייה עצומה שהשר ואתם תקחו את הנושא הזה לידיים.
יעקב אגמון: אמרתי בדיון, לא מדובר בהרבה כסף – 25 מיליון שקל בסך-הכל.
יעקב אגמון: אני לא מזלזל בסכום הזה, כי גם מיליון שקל זה סכום – ותנקטו עמדה.
יעקב אגמון: אל תפטרו את עצמכם באמירה, עם כל הכבוד, "האוצר לא ייתן".
יעקב אגמון: אתם יודעים להיאבק ואתם צריכים להיאבק.
יעקב אגמון: פה תמצית כל הענין.
יעקב אגמון: אחרת הדברים יזרמו, יתגלגלו, ולא יהיה שום דבר.
ויקטור בן-נעים: יתפוצצו.
יעקב אגמון: נדמה לי שהם לא יתפוצצו.
יעקב אגמון: זה ציבור כל-כך ממושמע, כל-כך סבלני, כל-כך – אתה אמרת:
יעקב אגמון: לא פוליטי – שהענין פשוט ימות מאליו, או ייסוג, או יגסוס לאט-לאט.
יעקב אגמון: הוא לא מתפוצץ, הוא פשוט מת לאט-לאט.
יעקב אגמון: ואתם מוכרחים לקחת יוזמה ברוח הדברים האלה.
יעקב אגמון: גם עדי כתב לשר מכתב וגם פה, בהזדמנות הציבורית הזאת, אנחנו פונים אליכם.
יעקב אגמון: אל תאמרו: יהיה לנו – ניתן, לא יהיה לנו – לא ניתן.
זבולון אורלב: נכנסו חברי-הכנסת חוסניה ג'בארה ומוחמד כנעאן.
זבולון אורלב: אני מקווה שבדקות שאתם כאן כבר הבנתם על מה אנחנו מדברים.
זבולון אורלב: אני רוצה להסב את תשומת-לבכם, שבסקירה שניתנה, ויש לפניכם הדף שחולק, יש 43 רשויות מקומיות שעדיין אין בהן ספריות ציבוריות, והמשקל של הישובים הערביים בתוך 43 רשויות מקומיות הוא גדול.
זבולון אורלב: כלומר, יש כאן מקום לחשוב על מהלך קדימה איך פותרים את הבעיה, אם כי הדיון שלנו היום הוא עדיין לא דיון אסטראטגי בספריות.
זבולון אורלב: נושא הדיון כרגע הוא המשבר הכספי בספריות.
זבולון אורלב: חברת-הכנסת ג'בארה, בבקשה.
חוסניה ג'בארה: אני יודעת שמדובר על תקציבים, אבל לא איכפת לי מאין התקציב בא, אם ממשרד המדע, התרבות והספורט או ממשרד החינוך או ממשרד האוצר.
חוסניה ג'בארה: אני חושבת שספריה בכפר ערבי חשובה לא פחות מלחם.
חוסניה ג'בארה: אני אומרת את זה אחרי שנתקלתי בהרבה בעיות והרבה תלונות של ילדים ערבים שהיו צריכים לעשות עבודה בבית-הספר והם לא ידעו לאן לפנות כדי להשיג חומר.
חוסניה ג'בארה: אין לנו ספריות והמשפחות לא יכלו לקנות את הספרים כדי שהילדים יכינו את העבודה.
חוסניה ג'בארה: לכן אני חושבת שמאד חשוב שיהיו ספריות בישובים הערבים.
חוסניה ג'בארה: לא משנה איך ומה, אבל זה לא פחות חשוב מאשר לדאוג לדברים אחרים.
חוסניה ג'בארה: אני לא רואה שום תיאטרון ודברים שקשורים באמנות ובתרבות מבחינת משרד המדע והספורט בישובים הערבים ובערי הפיתוח.
חוסניה ג'בארה: אני לא רואה את "הבימה" בטייבה ולא רואה סוזן דלאל בטירה.
עו"ד מיכה ינון: יש תיאטרון ערבי.
חוסניה ג'בארה: איפה יש תיאטרון ערבי?
חוסניה ג'בארה: בצפון, בחיפה, נכון?
עו"ד מיכה ינון: בתקציב שלנו יש כמה מיליונים בכל אופן.
חוסניה ג'בארה: הילד מהדרום לא יכול לנסוע 300 ק"מ לחיפה כדי לראות שם הצגה.
חוסניה ג'בארה: אם מדברים על תיאטרון, צריך לדבר על תיאטרון בכל רחבי הארץ, גם במרכז וגם בדרום.
זבולון אורלב: מה עושה הילד היהודי מעפולה או מחדרה?
חוסניה ג'בארה: בעפולה אין תיאטרון?
חוסניה ג'בארה: יש בכל מקום.
זבולון אורלב: בא תיאטרון מחוץ לעיר.
זבולון אורלב: או שהאזרח נוסע לתיאטרון או שהתיאטרון נוסע לאזרח.
עו"ד מיכה ינון: בצפון הבאנו לכרמיאל לאחרונה את כל הערבים מהאזור.
חוסניה ג'בארה: כי לערבים אין כלום אז אתם מביאים אותם למקומות שיש תיאטרון.
חוסניה ג'בארה: באשר לספריות, יש היכלי תרבות שאפשר להשתמש בהם גם לדברים כאלה בישובים היהודים, שאין לנו בישוב הערבי.
חוסניה ג'בארה: אולי 3% ולא יותר מהמגזר הערבי מחוברים לאינטרנט.
חוסניה ג'בארה: אם ילד מסוים צריך לאסוף חומר דרך האינטרנט, הוא לא יכול, כי הוא לא מחובר.
חוסניה ג'בארה: בתל-אביב יש 20 מיליון שקל למימון ספריות וכל הנושאים שקשורים בתרבות.
חוסניה ג'בארה: אנחנו מדברים על 25 מיליון שקל שכוללים 43 ישובים ערבים, ואני חושבת שאתם יכולים לגייס את הכסף הזה.
חוסניה ג'בארה: בואו נהיה מעשיים ואני לא חושבת, כבוד היושב-ראש, שצריך לקיים עוד ישיבה ועוד ישיבה בנושא הזה.
חוסניה ג'בארה: בואו נעבוד ברצינות ונהיה יותר מעשיים ונדאג שזה יהיה בישובים החלשים, בערי הפיתוח, בערי המצוקה ובכל הפריפריה וגם בכפרים הערבים.
חוסניה ג'בארה: ואם מדובר על חוק, שיתנו למועצות מימון בשיעור 50%, והמועצות חייבות לתת את השירותים האלה ללא גביית תשלום.
מוחמד כנעאן: זה דיון ראשון בנושא הזה.
מוחמד כנעאן: גם אני מודע לכך שיש משרד חדש ושר חדש ויש תקווה חדשה שאכן תיעשה עבודה רצינית בנושא הזה במשרד המדע, התרבות והספורט.
מוחמד כנעאן: אני מכיר את ויקטור בן-נעים מתפקידי כסגן ראש מועצת תמרה ואני יכול לציין את הגישה החיובית שלו ואת ההגינות שלו בנושא הזה.
מוחמד כנעאן: אני מצפה שהיוזמות תימשכנה בכל המקומות שזקוקים להן.
מוחמד כנעאן: כשאני אומר "זקוקים", אני לא מבדיל בין ערי הפיתוח לבין הישובים הערבים שבהן יש האוכלוסיות החלשות שזקוקות לספריות ציבוריות.
מוחמד כנעאן: לדעתי יש טעות וכדאי שתבדקו אותה.
מוחמד כנעאן: ברשימה כתוב שבמשגב יש ישוב אחד.
מוחמד כנעאן: לפי מיטב ידיעתי יש חמישה ישובים שהוכרו מחדש ובהם יש 1600 תושבים.
ויקטור בן-נעים: המסמך הוא לפחות מ-1997.
מוחמד כנעאן: אני מכיר את הנושא מקרוב.
מוחמד כנעאן: כדאי שגם אתם תלמדו אותו.
מוחמד כנעאן: שנית, אדוני היושב-ראש, אני ציפיתי בדיון כה חשוב שחברנו עו"ד ינון יזמן את האחראי על נושא תרבות במגזר הערבי וחברינו נציגי השלטון המקומי, עם כל הכבוד להם, יזמנו נציג ערבי שיש לו קשר לספריות.
מוחמד כנעאן: ראש רשות או מישהו אחר מהמגזר שיתן לנו תמונה מסוימת, מורחבת או מצומצמת.
מוחמד כנעאן: אני אמנם הייתי סגן ראש רשות מקומית, אבל אני לא מכיר את כל המגזר הערבי.
מוחמד כנעאן: אני מסתכל על הרשימה ואני מופתע לראות שיש עדיין ישובים שאין בהם ספריה ציבורית, כמו כפר כאנה שהוא ישוב כל-כך גדול, או כפר יסיף.
עו"ד מיכה ינון: זה ענין של יוזמה של הרשות המקומית.
עו"ד מיכה ינון: אני לא בא בטענות, אבל זו עובדה.
עו"ד מיכה ינון: גם מפעל הפיס נכנס עכשיו לענין ובונה ספריות חדשות.
עו"ד מיכה ינון: תיכנסו לענין ותהיו קבוצת לחץ.
מוחמד כנעאן: עו"ד ינון ומר בן-נעים, אתם גם יכולים לייעץ לאותם אנשים וגם מרכז השלטון המקומי יכול לייעץ לראשי הרשויות המקומיות.
מוחמד כנעאן: אני מקווה שוועדת החינוך תתרום להגדלת התקציב, כי לפי מה שראיתי בספר התקציב, משרד המדע, התרבות והספורט עדיין מקופח מבחינה תקציבית.
מוחמד כנעאן: התקציב שלו עלוב בהשוואה לגודל המשרד, לגודל הציפיות ממנו לעשות את המוטל עליו.
עו"ד מיכה ינון: הקימו משרד חדש וקיצצו אותו עוד לפני שהוא יצא לדרך.
מוחמד כנעאן: אני מקווה שבדיון הבא בנושא הספריות הציבוריות יהיו כאן נציגים של המשרד ושל הספריות, של השלטון המקומי, ונשמע סקירה כוללת על הנושא במגזר הערבי, ואני מאד מקווה שבישיבה הבאה נראה שהרשימה הזאת הצטמצמה.
ויקטור בן-נעים: אנחנו מטפלים בספריות הערביות.
מרים רצאבי: יש לנו שני מפקחים במגזר הערבי שמקדמים את נושא הספריות.
מרים רצאבי: יש לנו מפקח בצפון , כאמל מחוד מראמי, ומפקחת במרכז, פאטינה מג'אדלה מבקה אל-גרבריה, וכל אחד מהם משקיע המון מאמצים.
חוסניה ג'בארה: אין מישהו בדרום?
מרים רצאבי: אין.
מרים רצאבי: פאטינה גם ממונה על הדרום.
דני ז'ק: זה בעצם המשך של ממשלות קודמות.
דני ז'ק: הנושא הזה מצריך מחשבה חדשה, רעננה.
דני ז'ק: לצפונים בתל-אביב יש מספיק.
דני ז'ק: תקצצו אצלם ותנו לכפרים היהודים, הערבים ולעיירות פיתוח.
דני ז'ק: תפתחו דרך חדשה ואל תספר לי שאתם הולכים באותה דרך שהלכתם עד עכשיו.
דני ז'ק: צריך קצת לרענן את המחשבה.
עו"ד מיכה ינון: השאלה איך הספריה עומדת בסדרי העדיפויות של הרשות המקומית.
עו"ד מיכה ינון: זה תלוי בראש הרשות בכל מקום.
דני ז'ק: הרשויות המקומיות משלמות 90%.
יעקב אגמון: בכפר סבא זה 95%.
יעקב אגמון: אני מוכרח לומר לך שבכל תוכניות ההבראה לא נגעו בספרנים.
יעקב אגמון: אנחנו עוסקים בתוכניות הבראה, זו תופעה מעניינת, שראשי רשויות לא קיצצו בעובדים.
יעקב אגמון: זו קבוצת לחץ, וזה יקרה אם לא יהיה להם כסף.
ד"ר אורה נבנצל: אצלנו קיצצו 5% בכוח-אדם ובשנה הבאה יקצצו 10%, שרובו ככולו כוח-אדם.
ד"ר אורה נבנצל: הצפונים בתל-אביב לא מקבלים בספריות אף פרוטה אחת ממדינת ישראל.
זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הדיון, ואם לחברינו כאן יש הערה, תעירו אותה תוך כדי או בסיום.
זבולון אורלב: ועדת החינוך והתרבות רואה בספריות הציבוריות תשתית תרבותית חשובה ונחוצה, המשרתת בעיקר את ציבור התלמידים (55% מהמשתמשים) וכן משרתת קשישים, עולים חדשים ועוד.
זבולון אורלב: בסך-הכל כ-20% מהאוכלוסיה.
זבולון אורלב: הוועדה דורשת ממשרד המדע, התרבות והספורט להמשיך ולפתח את הספריות הציבוריות ולהביא לכך שתיפתח ספריה ציבורית בכל הרשויות המקומיות.
זבולון אורלב: הוועדה קובעת כי מצב תקציבי הספריות הציבוריות הוא בלתי-נסבל ועלול להביא קריסת המערכת, שתפגע בקוראים.
זבולון אורלב: על משרד המדע, התרבות והספורט לטפל באופן דחוף בתיקון התקציב ולהגדילו באופן שהשתתפות הממשלה תהיה 50% מהעלות שתוכר על-ידי הממשלה, כפי שהיה בעת חקיקת חוק הספריות הציבוריות, תשל"ה-1975.
זבולון אורלב: הוועדה דורשת מהרשויות המקומיות לשמור על חוק הספריות הציבורית ולהימנע לאלתר מגביית כספים אשר חוץ מהיותם עבירה על החוק, גם גורמות להפחתה של כ-50% בהיקף המנויים והקוראים בספריות, וגם לא פותרות את הבעיות התקציביות.
זבולון אורלב: יש להדגיש כי הגבייה פוגעת בעיקר באוכלוסיות חלשות ובתלמידים נזקקים.
זבולון אורלב: לקראת שנת התקציב 2000 מבקשת הוועדה ממשרד המדע, התרבות והספורט לדווח בתוך חודש-ימים על היערכות המשרד לפתרון הבעיות התקציביות של הספריות הציבוריות.
זבולון אורלב: במקביל לכך הודיע יושב-ראש הוועדה חבר-הכנסת אורלב על הגשת הסתייגות לסעיף התקציב של הספריות הציבוריות, וחברי-הכנסת חוסניה ג'בארה ומוחמד כנעאן הודיעו על הצטרפותם, באופן שיתוקן התקציב כאמור לעיל.
זבולון אורלב: 7.
זבולון אורלב: כמו-כן מודיעה הוועדה שהיא תתמוך בזירוז תיקון חוק הספריות הציבוריות שהוגש בכנסת ה-14 על-ידי חבר-הכנסת וליד צאדק ובכנסת הנוכחית הוגש מחדש על-ידי חברת-הכנסת נעמי חזן.
זבולון אורלב: 8.
זבולון אורלב: הוועדה מעריכה את עבודתה של המחלקה לספריות ציבוריות במשרד המדע, התרבות והספורט ואת תרומתה המקצועית לקידום הספריות הציבוריות.
זבולון אורלב: כן מביעה הוועדה הוקרה והערכה לספריות הציבוריות: למנהליהן ולעובדיהן על עבודתם החשובה והמסורה.
זבולון אורלב: - - - - - -
זבולון אורלב: בוקר טוב רבותי, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, בנושא: יום חינוך ארוך.
זבולון אורלב: אני רוצה להזכיר, שחוק יום חינוך ארוך ולימודי השערה נחקק בתשנ"ז - 1997, והוא קבע שמוסדות החינוך יתנו יום חינוך ארוך לתלמידים באופן כזה, שיילמדו ארבעה ימים בשבוע, שמונה שעות לימוד לפחות, באחד מימי אמצע השבוע - חמש שעות לימודים לכל היותר, וביום שישי בשבוע, ארבע שעות לימוד.
זבולון אורלב: הפרוייקט החל לפעול בינואר 1998, באמצע שנת לימודים, וכולם זוכרים שהתנהלות הפרוייקט מלכתחילה לא נתנה הזדמנות טובה להצלחה מכיוון שהתחילו אותו בחיפזון.
זבולון אורלב: לקראת שנת הלימודים הנוכחית, לאור פניות שקיבלתי מגורמים רבים, לא הייתי מעיד על לחצים להרחיב את הפרוייקט לשנת הלימודים תש"ס מפני שהפרוייקט נתקל בקשיים רבים מאוד.
זבולון אורלב: מטרת הדיון שלנו היום, ללמוד מה קורה, מה הבעיות, ואיך ממשיכים בביצוע החוק בשנת הלימודים תשס"א ואילך.
זבולון אורלב: לכן, החלטנו להקדים ולקיים את הדיון כבר בראשית השנה, בחודש כסלו, בחודש נובמבר ולא בחודש מאי-יוני, שלא יוכלו לומר לנו, אי אפשר, שנת הלימודים הושלמה ובוצעו כבר כל ההקצאות.
זבולון אורלב: מראש אני מודיע, אין לי שום ביטחון לקבל החלטות סופיות, אנחנו רוצים להציב כיוונים כיצד לטפל בנושא הזה.
זבולון אורלב: אני מציע שננהל את הדיון באופן הזה, נאפשר לאנשי משרד החינוך והתרבות לתת סקירה, לא רק על ההישגים, אלא גם על הבעיות.
זבולון אורלב: אנשי הסתדרות המורים יאמרו דברים, מרכז השלטון המקומי, אני יודע ששמואל אבואב, עוסק באופן אישי בנושא והוא מתמחה בנושא של יום חינוך ארוך.
איציק כהן: אני מודה על העיתוי, ננסה לחשוב יחד איך אנחנו מבצעים את החוק, יכול להיות שיש צורך בשינויים קלים בתקנות או בהנחיות, אבל נקודת המוצא, איך מבצעים את החוק הזה.
זבולון אורלב: יש תקנות בנושא?
איציק כהן: לא.
איציק כהן: בחוק כתוב, שהשר יכול להוציא תקנות.
איציק כהן: קיימנו דיון מוקדם לקראת הישיבה הזאת בהשתתפות השר, מנכ"לית המשרד, ונציגי המשרד, ניסינו לבחון ולתאר את תמונת המצב הנוכחית ומה ייקרה עם שנת הלימודים תשס"א ואילך.
איציק כהן: אנחנו מייחסים חשיבות גדולה מאוד לחוק, ונעשה את המקסימום כדי שבאותם מקומות בהם החוק מיושם הדבר יתבצע בצורה הטובה ביותר.
איציק כהן: לשם כך אנחנו זקוקים לשיתוף פעולה רב ככל שניתן.
איציק כהן: אנחנו מבקשים גם את סיועה של ועדת החינוך, שיתוף פעולה של מרכז השלטון המקומי על ידי הרשויות המקומיות, של ארגון ההורים הארצי, של הסתדרות המורים, של כל משרדי הממשלה הנוגעים בדבר ובכלל זה כמובן את משרד האוצר, כי אנחנו יודעים שחלק מהבעיות הן בעיות שנובעות גם מנושאים תקציביים, אך לא רק בעיות תקציביות.
ראובן ריבלין: למה אתה מכניס את משרד האוצר, הרי הכל מתוקצב, אנחנו מדברים על ביצוע דברים מתוקצבים.
איציק כהן: בעצם מה שמתוקצב אלה שעות ההוראה, אך אין תקצוב למערך ההזנה, לא למיזוג, לא להצללה ולא לנושאים רבים למען קיום יום לימודים ארוך.
ראובן ריבלין: הכל מתוקצב רק שלא מקיימים את החוק וכל אחד מצביע באצבע מאשימה על השני.
ראובן ריבלין: על פי מיטב הבנתי, השנה דובר על תקצוב של יום לימודים ארוך מצומצם ומוגבל במקומות מסוימים בהתאם לתקציב.
ראובן ריבלין: כלומר, תקציב יום לימודים ארוך מאפשר לבצע את יום הלימודים הארוך מתחילתו ועד סופו, ואתה עכשיו מנפץ הכל, אתה אומר, יש לנו תקצוב רק לשעות הוראה, ולכן אין יום לימודים ארוך.
איציק כהן: אם תרצו, אפשר יהיה לפרט אחר כך את ההיבטים התקציביים.
איציק כהן: ברצוני לתת סקירה קצרה, אתחיל בגני הילדים: אנחנו פועלים ב- 18 ישובים מתוך 100 ישובים המצוינים בצו, ישובים שאושרו בוועדה הזאת.
איציק כהן: בתשנ"ט פנינו ל- 276 גני ילדים והצענו להם לבחון, כניסוי, לבצע את יום החינוך הארוך על מנת לראות באם זה מתבצע בצורה טובה.
איציק כהן: התחלנו בתשנ"ט עם 142 גנים, כניסוי, אני מדגיש, אבל השתדלנו לקחת מחוזות שונים, מגזרים שונים.
איציק כהן: בתש"ס, כל 142 הגנים שקיימו בשנה שעברה יום חינוך ארוך, ממשיכים בכך, וצירפנו 72 גנים נוספים.
איציק כהן: צירפנו גם 32 גנים מחטיבות צעירות.
יהודית נאות: אתה מדבר על 100 גנים.
יהודית נאות: 100 גנים מתוך כמה?
יהודית נאות: התמונה לא בהירה.
יהודית נאות: אני רוצה לדעת, 100 מתוך כמה, האם זה הרוב או המיעוט?
איציק כהן: במדינת ישראל יש כ- 12,000 גנים, מרביתם גנים מעורבים.
איציק כהן: מכיוון שיש גנים מעורבים, החוק מדבר על גני גילאי חובה, קרי, גילאי חמש ומעלה.
איציק כהן: עדיין לא הפעלנו זאת על פי החוק החדש לגילאי 3-4.
איציק כהן: אנחנו מדברים על גילאי חובה, חמש ומעלה, ואנחנו מדברים על 4,000 גנים בערך.
איציק כהן: בסך הכל, משתתפים 246 גנים מתוך 4,000 גנים.
איציק כהן: היו פניות של 45 רשויות מקומיות שאמרו, גם אנחנו רוצים.
איציק כהן: יש דרישה מסיבית להרחבת היישום בגני הילדים, עם שביעות רצון יחסית טובה.
איציק כהן: באשר לבתי הספר, בתשנ"ט פעלו 439 בתי ספר, בתש"ס 442 בתי ספר, המפוזרים בין 96 ישובים שבצו.
זבולון אורלב: מיציתם את כל אפשרויות הצו או שיש בתי ספר שיש להם אישור בצו ולא מופעל להם יום חינוך ארוך?
איציק כהן: יש בתי ספר כאלה, אך מעטים.
איציק כהן: מה נשתנה?
איציק כהן: זאת אומרת, למה אנחנו נזעקים, או מה קרה עכשיו בנוסף לבעיות ולקשיים שהתעוררו?
איציק כהן: הקשיים העיקריים: הקושי הראשון, תנאים פיזיים.
איציק כהן: יש דרישה למיזוג, להצללה בחצרות, דרישה למתקני שתייה, סביבה לימודית שתהיה יותר עשירה מכפי שהיא כיום.
זבולון אורלב: מה זאת אומרת, סביבה לימודית?
איציק כהן: סביבה לימודית, המשמעות היא, לא רק כיתה של שולחנות וכסאות, אלא שיהיו בה אמצעי המחשה נוספים, חומרי למידה, ספרים וכו'.
איציק כהן: יש דרישה למערך הזנה הרבה יותר מפותח, לארוניות, ולשיפור בניקיון.
איציק כהן: הרשויות המקומיות מעבירות את התקציב הנדרש והמוסכם לגבי שירותי נקיון אך ישנם תלונות בכמה מקומות בענין הזה.
אברהם בן-שבת: כמעט בכולם.
איציק כהן: ברצוני לעבור לקשיים הנוגעים לתנאי עבודתם ושכרם של המורים.
איציק כהן: הטענה היא, שמאריכים את השעות השבועיות של המורים בבתי הספר ללא כל תמורה כספית.
איציק כהן: עוד טוענים המורים, שלשעות יום חינוך ארוך אין מעמד זהה לזה של שעות התקן, אבל בפועל אנחנו מקצים זאת לשעות תקן בסיסי.
איציק כהן: יש טענה שבתנאים הנוכחיים, השחיקה של המורים ושל המנהלים תגבר והיא משמעותית.
איציק כהן: זאת טענת הסתדרות המורים בעיקר, אבל אנחנו שומעים זאת גם במקומות אחרים בשטח.
איציק כהן: לגבי ההורים, בסך הכל, בגני הילדים ישנה שביעות רצון.
איציק כהן: בבתי הספר, היכן שהתנאים הפיזיים אינם מספקים יש התנגדות או תלונות של הורים לנושא הזה.
איציק כהן: ישנן טענות שנבדקו באמצעות ד"ר גילי שילד - שמלווה את הפרוייקט הזה זו השנה השלישית, מתחילת הפרוייקט - שאומרות, שתוכנית הלימודית היא חד גונית, אינה מאפשרת מספיק מרחב, בייחוד הילדים בגילאים הנמוכים נתונים לעייפות יותר מאשר בכיתות גבוהות יותר.
איציק כהן: יש שיפור בכל הנושאים, בלי יוצאים מן הכלל.
איציק כהן: יש מגמה של שיפור בהשוואה להתחלה, אנחנו רואים זאת בדוחות שאנחנו מקבלים כבר שנה שלישית ברציפות.
איציק כהן: כלומר, כל מה שאמרתי עד עכשיו נשמע בתשנ"ח, בתשנ"ט, ולקראת תש"ס.
איציק כהן: בכל המקומות יש שיפור, פחות התנגדות הורים ותנאים סביבתיים קצת יותר משופרים מכפי שהיו קודם.
איציק כהן: מה נשתנה, על מה אנחנו מדברים?
איציק כהן: ראשית, החלטת הממשלה.
איציק כהן: במסגרת הדיונים על תקציב 2000, נתקבלה החלטת ממשלה שעושה שינוי בהשוואה למצב הקודם ובהשוואה להסכמות שהיו עם משרד החינוך ועם הסתדרות המורים.
איציק כהן: השינוי הוא, שהחלטת הממשלה מדברת, להפעיל את התוכנית באמצעות כוחות הוראה בחינוך הפורמלי ובחינוך הבלתי פורמלי.
איציק כהן: לפני שנתיים התעקשנו, הסתדרות המורים היתה איתנו, ועדת החינוך של הכנסת היתה איתנו בזמנו, שיהיו מורים ולא מדריכים.
איציק כהן: היה ויכוח קשה מאוד בענין הזה.
איציק כהן: ההחלטה השניה אינה החלטה גורפת, אבל היא אומרת: תוך התמקדות באוכלוסיית התלמידים המתקשים.
איציק כהן: גם אנחנו חושבים, כתפיסה פדגוגית כוללת במערכת החינוך, שיש צורך להתמקד באוכלוסיית התלמידים המתקשים.
ראובן ריבלין: דוח אדלר לא התקבל בזמנו על דעת המערכת, ועדת החינוך לא הסכימה איתו.
איציק כהן: גם עכשיו אנחנו לא אומרים בואו נעזוב את החוק וניישם את דוח אדלר, אנחנו מתנגדים לכך באופן מוחלט וזה לא משנה את החלטת הממשלה שמדגישה את האלמנט של חיזוק החלשים.
יהודית נאות: השאלה היא, האם זה בנוסף או בגריעה?
יהודית נאות: האם יום חינוך ארוך יהיה לכיתה שלמה ותוסיפו שעות למתקשים או שההחלטה היא להתמקד רק במתקשים?
זבולון אורלב: על פי מה שאני קורא בחוק, כתוב, שצריך להשלים את ביצוע החוק לא יאוחר מתחילת שנת הלימודים תשס"א.
שמואל אבואב: בחוק ההסדרים זה נדחה לתשס"ד.
זבולון אורלב: חבר הכנסת ריבלין, אם חוק ההסדרים בשנת 1999 קבע שזה יחול בפריסה יותר רחבה, זה ממשיך לחול או שחוק ההסדרים הוא רק לשנה אחת?
ראובן ריבלין: אנחנו הסכמנו, גם מבחינה תקציבית וגם מבחינה מבנית, ללכת שלבים שלבים.
ראובן ריבלין: השתמשנו בתקציב של השנה הקודמת לעשות השלמות למורים בשעות הוראות.
ראובן ריבלין: עכשיו באים ואומרים, הפריסה תהיה עד תשס"ד.
זבולון אורלב: לא יאוחר מתחילת שנת הלימודים תשס"ד.
איציק כהן: מה שאנחנו מתכוונים לעשות, ראשית ליישם את החוק, את החלטת הממשלה, ואת ההסכם שבינינו לבין הסתדרות המורים.
איציק כהן: ההסכם אומר, שלא ניתן לחייב מורה ללמד מעבר לשעה השישית, הוא צריך לעשות זאת בהסכמתו.
איציק כהן: בין היתר אומר ההסכם, עובדים שיועסקו על ידי עמותות, חברות, גופים ציבוריים ורשויות, אינם עובדי מדינה.
איציק כהן: בשנה הבאה, בשונה לשנת הלימודים תש"ס, אנחנו מתכוונים לבצע שינוי משמעותי ביותר, והוא ניתן להפעלה רק בתשס"א, אנחנו מתכוונים לשלב גופים חיצוניים בצורה מקיפה יותר מכפי שביצענו עד עכשיו.
איציק כהן: בכוונתנו לצאת למכרז גדול, מקיף, שבמכרז הזה נבחר קבוצה של גופים פדגוגיים שיסייעו לנו בביצוע.
איציק כהן: עד עכשיו ביצענו זאת באמצעות קרן קר"ב, אבל למה לתת רק לקר"ב, אולי אפשר לתת גם לחברה למתנ"סים, אולי גם לגופים מקצועיים שיענו לקריטריונים שנגדיר במכרז.
איציק כהן: הקריטריונים יהיו ברורים מאוד ופשוטים.
יהודית נאות: מה היתרון לכך מבחינה כספית?
איציק כהן: לדעת האוצר, העלות תהיה נמוכה יותר כי השכר שמשלמים למורה קבוע הוא גבוה יותר.
איציק כהן: ימים יגידו אם הדבר נכון, בסך הכל, כל התהליך הזה של רכישת שירותים לא יוצא כל כך זול.
איציק כהן: כרגע, בסיטואציה הנוכחית, עם החלטת הממשלה ועם זה שהסתדרות המורים אומרת, שמורה יעבוד עד השעה אחת וחצי, אי אפשר יהיה לבצע את החוק במתכונת הזאת.
איציק כהן: אם כך אנחנו אומרים, נפרסם מכרז, במכרז הזה נגדיר במדויק את הקריטריונים של אותם גופים וייבחרו רק גופים שנותנים מענה לתוכנית שנבחרה על ידי ועדת היגוי של בית הספר.
איציק כהן: כלומר, האחריות היא של בית הספר, של המועצה הפדגוגית.
איציק כהן: אני רוצה להדגיש את הנקודה הזאת, האחריות הכוללת לביצוע היא של בית הספר, של מנהל בית הספר והמועצה הפדגוגית.
עזמי בשארה: איזה תנאים פיזיים אחרים מסוגל הגוף לספק לתלמידים?
איציק כהן: זה יהיה חלק מהמכרז, כמובן שזה יחייב תקצוב נוסף, עלויות נוספות, אבל החברה תביא איתה את מערך ההזנה, מכונות שתייה, קייטרינג, מחשבים וכדומה.
איציק כהן: הנהלת בית הספר רשאית לבחור להיעזר בגוף חיצוני.
איציק כהן: אני מדגיש, היא רשאית, אבל היא גם רשאית לבצע זאת במתכונת הפעלה רגילה של 41 שעות לימוד על ידי מורה בית הספר.
חוסניה ג'בארה: במידה וגוף מסוים זוכה במכרז, הלימודים יתנהלו מחוץ לכתלי בית הספר?
איציק כהן: הלימודים יתקיימו בתוך כתלי בית הספר.
איציק כהן: ההסכם החתום על ידי אברהם בן שבת ומשרד החינוך והתרבות, אומר: עובדים שיועסקו על ידי עמותות, חברות, גופים ציבוריים ורשויות (קר"ב, מתנ"סים וכו'), לא יהיו עובדי מדינה.
איציק כהן: אני אומר בצורה ברורה, שינינו את עמדת משרד החינוך והתרבות, בעקבות עמדת הסתדרות המורים שאמרה, אתם לא יכולים להפעיל את התוכנית על ידי מורים בבית הספר, תיעזרו גם על ידי גופים אחרים.
אברהם בן-שבת: אנא ממך, תציין, שההסכם מסתיים בתום שנת הלימודים הזאת, והוא היה מתוך אילוצים.
איציק כהן: בכל מקרה, נשמח מאוד אם הסתדרות המורים תחזור בה ותסכים לחזור להפעלה הקודמת, קרי, שזה יבוצע על ידי מורי בית הספר.
איציק כהן: אי אפשר לומר, לא זה ולא זה.
אברהם בן-שבת: אני לא מנהל אתך משא ומתן.
איציק כהן: אנחנו מציעים במכרז להגדיר בצורה ברורה, שהמורים שיעבדו באמצעות גופים אחרים יהיו חלק מצוות בית הספר וילמדו לפחות עשר שעות שבועיות.
איציק כהן: 41 שעות יועברו דרך מורים מצוות בית הספר כאופציה או שילוב גופים.
איציק כהן: אני מדגיש, שתי האלטרנטיבות האלה יעמדו בפני מנהל בית הספר והוא יוכל לבחור.
איציק כהן: באחריות מנהל בית הספר והמועצה הפדגוגית לקבוע את הרכב התוכנית בכללותה על פי צרכי בית הספר.
איציק כהן: אנחנו לא מדברים על שני משכים, שיש מישהו שמטפל בשעות הבוקר ויש מי שמטפל בשעות אחר הצהרים.
איציק כהן: אנחנו מתנגדים לכך כי המשמעות של זה, שמה שעושים בבוקר זה רציני וחשוב, ולעומת זאת, מה שעושים אחר הצהרים זה יעשה באתנחתא על ידי סטודנטים ואחרים.
איציק כהן: אנחנו חושבים, שפעילות בית הספר היא פעילות של משך יום הלימודים.
איציק כהן: שבוע הלימודים הוא בן 41 שעות.
איציק כהן: בשבוע הלימודים אפשר ללמד מתמטיקה ועברית גם בשיעור ראשון, גם בשעור חמישי וגם בשיעור שמיני.
איציק כהן: אפשר ששיעור חינוך גופני יהיה גם בשיעור שמיני וגם בשיעור ראשון.
איציק כהן: אחרת, צריך לקחת בכל בית ספר עשרות של מורים לפעילות הפגה של אחר הצהרים, שיגיעו אל בית הספר לשעתיים אחרונות.
איציק כהן: אנחנו מתנגדים לזה באופן מוחלט.
איציק כהן: כפי שאמרתי קודם, זו ההצעה שמשרד החינוך והתרבות גיבש במהלך דיון בשבוע שעבר, ואני מציג אותה פה לראשונה.
איציק כהן: לא פרסמנו מכרז, לא שריינו תקציב, לא עשינו שינויים בתקנות תקציביות, באנו לכאן לדיון.
זבולון אורלב: אנחנו מעריכים זאת, ואני רוצה לשאול אותך שאלה אחרונה, מה ההיקף התקציבי המתוכנן ל- 1 בספטמבר 2000, מה התוספת?
איציק כהן: כפי שידוע לכולנו, תקציב 2000 טרם אושר.
איציק כהן: על פי החלטת הממשלה, אנחנו מתכוונים שהתוכנית תישאר באותו היקף.
איציק כהן: אנחנו מתכוונים להרחיב רק בגני ילדים, ובעדיפות ראשונה: גני ילדים בישובי קו העימות.
זבולון אורלב: כלומר, על פי החלטת הממשלה, בשנת תשס"א אין התקדמות תקציבית לביצוע יום חינוך ארוך.
איציק כהן: אכן, פרט לגני ילדים במספר ישובים.
זבולון אורלב: אין התקדמות למשל ב- 20% מהמערכת.
זבולון אורלב: על פי החוק, בראשית תשס"ד החוק צריך להיות מיושם בכל הארץ.
זבולון אורלב: כלומר, יש לנו שלוש שנים והמערכת היום מכוסה בסדר גודל של 5%, צריך לכסות 95% בתוך שלוש שנים.
אברהם בן-שבת: אני מבקש להעיר שתי הערות מקדימות, אני בטוח שכל מי שיושב פה, גם משרד החינוך, גם הרשויות המקומיות, הסתדרות המורים וגם המורים, כולם רוצים בהצלחת נושא חינוך כלשהו, כולל יום חינוך ארוך.
אברהם בן-שבת: מי שהוציא שולחנות לרחוב לפני כעשר שנים על מנת להחתים אנשים ליום חינוך ארוך, זאת היתה הסתדרות המורים.
אברהם בן-שבת: הערה שניה, השילוב של גופים אחרים קיים גם היום.
אברהם בן-שבת: קרן קר"ב עובדת היום, קרן ראשי קיימת היום, אז אם יש כשלון הוא קיים גם כאשר הגופים האלה מעורבים.
ראובן ריבלין: הקרנות הללו קיימות הרבה לפני יום לימודים ארוך והרבה לפני שהכנסת חשבה לקבל לתת לזה גושפנקא חוקית.
אברהם בן-שבת: משרד החינוך, השר הנוכחי וגם קודמו, כולם רצו בהצלחת יום חינוך ארוך.
אברהם בן-שבת: לצערי יש רק דבר אחד, יש כשלון מחפיר בנושא הזה.
אברהם בן-שבת: תחושת התלמידים והמורים, שהם כלואים בין כתלי בטון בניגוד לרצונם.
אברהם בן-שבת: הורים ורשויות מקומיות הצביעו ברגליים.
אברהם בן-שבת: 20% מתוך אלה שקיבלו יום חינוך ארוך לא המשיכו בזה.
איציק כהן: אתה יכול לפרט, מי אלה 20%?
אברהם בן-שבת: אני אוכל לפרט כאשר אביא ניירות כפי שאתה הבאת ניירות.
יהודית נאות: למה לא הבאת?
יהודית נאות: למה לא הכנת שיעורי בית?