GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: צריך להבין, עלות החזקת תלמיד בחינוך רגיל בעל-יסודי זה בערך 600 שקל לחודש, ואילו עלות החזקת תלמיד בחינוך מיוחד בעל-יסודי זה בערך 2000 שקל לחודש.
זבולון אורלב: הם המשיכו לעבוד במתכונת של חינוך מיוחד, כלומר כיתות של 15 תלמידים ו20- תלמידים, אבל בשלוש השנים האחרונות הם קיבלו רק 600 שקל והגיעו למצב של אי תשלום משכורות.
זבולון אורלב: האיום שלנו היה לקיים ישיבה, האיום עזר.
זבולון אורלב: אנשי משרד החינוך ואנשי מנח"י פעלו אתמול בנחישות, בזריזות גדולה מאוד, ולשמחתי על-פי העצה שנתנו להם, כלומר להקים מיידית ועדת השמה, להעביר מיידית את כל התלמידים ולהבטיח למוסד שמי שיעבור ועדת השמה - המוסד יקבל בגינו את קוד 07, שפירושו תשלום בגין חינוך מיוחד.
זבולון אורלב: זה פותר את המשבר מכאן ואילך, אבל זה לא פותר את בעיית הגרעונות שעכשיו נתמודד איתה בנפרד.
זבולון אורלב: אבל על-פי מה שהובטח לי, גם שם יחודשו הלימודים הבוקר.
זבולון אורלב: בשיחה מוקדמת עם מנהלת המינהל, יפה ויגוצקי, ביקשנו שתהיה סקירה באשר לתוכניות "מחר 98", שהיא היתה תוכנית החומש לחינוך המדעי טכנולוגי והיא נוסדה בעקבות ועדה נכבדה מאוד שהוקמה בשנת 1990, בראשותו של פרופסור חיים הררי, נשיא מכון וייצמן למדע.
זבולון אורלב: שם התוכנית הוא "מחר 98", למרות שאנחנו כבר בסוף 1999.
זבולון אורלב: באופן טבעי עולה השאלה מה קרה עם התוכנית, ואם התוכנית הסתיימה מה קורה הלאה.
זבולון אורלב: אולי יש צורך להקים ועדה חדשה שתעדכן את המטרות, תעדכן את דרכי הפעולה, תעדכן המלצות.
זבולון אורלב: העולם הטכנולוגי מתחלף כל זמן מסוים.
זבולון אורלב: כשהתחלתי לעבוד במשרד החינוך אמרו שהוא מתחלף כל 25 שנה, ועם כל תפקיד שעברתי זה התקצר.
זבולון אורלב: בפעם האחרונה אמרתי שהטכנולוגיות מתחלפות אחת לחמש שנים, ואמרו לי שזה כל שנה או שנתיים.
זבולון אורלב: התחום הזה מעניין אותנו ואני חושב שאין צורך להכביר מלים שהחינוך המדעי טכנולוגי הוא אחד היסודות החשובים ביותר של מערכת החינוך במדינת-ישראל, שהרי המחצב העיקרי שלנו והמשאב העיקרי שלנו זה ההון האנושי, זה האיכות האנושית, זה היכולת האנושית של אזרחי מדינת-ישראל לכל סוגיהם בנושא המדעי טכנולוגי.
זבולון אורלב: לכן אני חושב שצריך לצאת מתוך נקודת הנחה שיש הסכמה רחבה בוועדה, שיש קואליציה מקיר לקיר כדי לעקוב ולפקח מקרוב על משרד החינוך והתרבות ויתר הגורמים שמערכת החינוך בתחום הזה תפעל במיטבה ותקבל את הגיבוי המתאים ואת התקציבים המתאימים כדי שנוכל הלאה להיות במקום מצטיין גם בקנה מידה בין-לאומי.
חיים אילוז-איילון: אני חושב שבפתיחה שלך ראוי לציין גם את השתתפות הוועדה בצער על רצח התלמיד.
זבולון אורלב: אני מודה לך על ההערה, זאת הערה מאוד נכונה.
זבולון אורלב: מן הראוי שהוועדה תשתתף בצערה של משפחת רייכמן על בנם טל שנרצח אתמול בדרך נוראית, בנסיבות קשות וטראגיות.
זבולון אורלב: אין לנו כל אינפורמציה מי הרג ולמה הרגו, אנחנו רק יודעים שיש הרוג שמונח לפנינו והוא תלמיד בבית-הספר עמל ב' בפתח-תקווה.
זבולון אורלב: אנחנו בהחלט מגנים בכל לשון של גינוי את הרצח, מה עוד שמדובר כאן בתלמיד רך בשנים, שכפי שקראתי עתידו היה לפניו.
זבולון אורלב: אנחנו שולחים תנחומים למשפחה ואני מבקש שיישלח מאתנו מכתב תנחומים למשפחה, עם העתקים לרשת עמל.
יפה ויגוצקי: אני רוצה להודות בשמי ובשם משרד החינוך והתרבות ליושב-ראש ועדת החינוך של הכנסת שמצא לנכון להעלות נושא של חינוך מדעי וטכנולוגי בוועדה.
יפה ויגוצקי: מדובר באחד הנושאים המרכזיים במערכת החינוך.
יפה ויגוצקי: אני רוצה גם להוקיר אותו ולהעריך אותו על צניעותו הרבה, כמי שבעצם מינה את הוועדה וליווה אותה.
יפה ויגוצקי: זבולון אורלב מכיר את הוועדה, את אנשיה.
זבולון אורלב: תיקון קל, הייתי חבר הוועדה.
יפה ויגוצקי: נכון.
יפה ויגוצקי: היית מנכ"ל וחבר בוועדה.
זבולון אורלב: לזכותו של יושב-ראש הוועדה, פרופסור חיים הררי, ייאמר שהוא ביקש שאני אהיה גם חבר בוועדה.
יפה ויגוצקי: לפני שנתחיל עם דוח "מחר 98", או כפי שהוא נקרא "דוח הוועדה העליונה לחינוך מדעי טכנולוגי", אני רוצה קצת להזכיר לחברים שלא מצויים בתוך מערכת החינוך מה קרה בעצם עד מינוי הוועדה.
יפה ויגוצקי: עד לכינונה ולפעילותה של אותה ועדה, מערכת החינוך התעסקה בתחומים של מדע וטכנולוגיה בשני ערוצים מקבילים שבעצם לא נפגשו.
יפה ויגוצקי: החינוך המדעי התבטא בעצם בשכבות הגיל היסודי, חטיבת ביניים וחטיבה עליונה, כאשר ביסודי היו לימודי טבע, בחטיבת ביניים היו טעימות של המדעים, קצת פיסיקה, קצת ביולוגיה, קצת כימיה, ובחטיבה העליונה תלמידים שבחרו או שיכלו להתמודד עם מקצוע מדעי, או שהבינו שאלה הן דרישות המוסדות להשכלה גבוהה, בחרו, למדו ונבחנו באחד המקצועות המדעיים ברמה כזאת או אחרת.
יפה ויגוצקי: החינוך הטכנולוגי התחיל במערכת החינוך בתחילת שנות ה60- כחינוך מקצועי, שבא לפתור בעיות חברתיות, בעיות של אותה אוכלוסייה של תלמידים שלא נקלטה בבתי-הספר העיוניים.
יפה ויגוצקי: כשהמערכת עברה למקיפות הוא הפך להיות נתיב מקביל לנתיב היומי.
יפה ויגוצקי: מאחר שהוא קלט את כל מי שלא נכנס לעיוני, הוא בעצם היה צריך למסלל את עצמו למסלולים, לרמה המאוד נמוכה, הבינונית והגבוהה יותר, שאפשרה לתלמידים לגשת גם הם לבחינות הבגרות העיוניות והטכנולוגיות.
יפה ויגוצקי: ב1989- הוא בעצם ביצע לראשונה את הרפורמה הגדולה של החינוך הטכנולוגי, כאשר הוא אמר שהוא כבר לא חינוך מקצועי, הוא לא מעוניין להעניק הכשרה מקצועית, הוא מבקש להעניק חינוך טכנולוגי מבוסס מדע עם הצהרות מאוד ברורות שמדע וטכנולוגיה חד הם, הבסיס לטכנולוגיה הוא בסיס מדעי, יש לשנות את מגמות הלימוד, תוכניות הלימוד, הכשרתם של המורים בתשתיות הטכנולוגיות.
יפה ויגוצקי: בעודו מנסה ליישם את המלצות הרפורמה של החינוך הטכנולוגי ב1989-, כפי שנאמר כאן, הוקמה ועדה עליונה לחינוך מדעי טכנולוגי, ובפעם הראשונה מערכת החינוך אמרה בקול רם מדע וטכנולוגיה בנשימה אחת.
יפה ויגוצקי: לא עוד חינוך מדעי בקצה אחד וחינוך טכנולוגי בקצה שני ובשכבת גיל מאוד מוגדרת ולאוכלוסייה מאוד מוגדרת, ולפעמים גם אוכלוסייה מאוד מכוונת ומכווננת לכיוון מסוים, אלא חינוך מדעי טכנולוגי.
יפה ויגוצקי: מהרגע שדובר על חינוך מדעי טכנולוגי עברנו בעצם לפזה שונה לגמרי בתוך מערכת החינוך בהתייחסות למדע וטכנולוגיה.
יפה ויגוצקי: אנחנו יודעים שמערכות אחרות בעולם, או בכלל מערכות ארגוניות אחרות, מערכות אקדמיות או תעשייתיות, מדברות כבר על מדע וטכנולוגיה כעל ישות אחת, על נושא מאוחד ואינטגרלי.
יפה ויגוצקי: בדוח יש 43 המלצות, אבל ההמלצה המרכזית ששזורה בכל ההמלצות של הדוח אומרת, על מערכת החינוך של מדינת-ישראל, כמו על מערכות אחרות, מוטל להעניק לכלל תלמידי המערכת שפה נוספת מעבר לשלוש השפות הבסיסיות שאותם היא מעניקה מאז הקמתה.
יפה ויגוצקי: שלוש השפות הבסיסיות הן עברית - שפת המדינה, אנגלית - שפה זרה שנייה, ומתמטיקה.
יפה ויגוצקי: אותן היא מעניקה לכלל תלמידי המערכת, מגן הילדים ועד לחטיבה העליונה.
יפה ויגוצקי: כעת מערכת החינוך צריכה להעניק לכלל התלמידים שפה רביעית, והיא השפה המדעית-טכנולוגית.
יפה ויגוצקי: החשיבה המדעית-הטכנולוגית, היכולת להתמודד בתחומים של מדע וטכנולוגיה כאזרח נאור, והרצון לגדל, לטפח עתודה עד כמה שיותר רחבה של בוגרים, שתוכל מאוחר יותר להשתלב במערכות האקדמיות והתעשייתיות בתחומים האלה, כדי לקדם את מדינת-ישראל, כי בעצם בסיסה הבטחוני והכלכלי והחברתי של המדינה טמון באותה יכולת של פיתוח מדעי-טכנולוגי.
יפה ויגוצקי: אני מבקשת לתת כמה משפטים מהדוח.
יפה ויגוצקי: כמו שאמר זבולון אורלב בפתיח, ישראל תוכל לשגשג מבחינה כלכלית ולהגן על עצמה כהלכה רק אם תדע להעניק לבניה ולבנותיה חינוך מדעי-טכנולוגי, המתאים בהיקפו ובאיכותו לדרישות המאה ה21-.
יפה ויגוצקי: השינויים המדעיים-טכנולוגיים אצים ונוכל לעכל אותם רק אם נשכיל להשתמש בחידושי המדע והטכנולוגיה כאמצעי למידה בכל המקצועות ובכל קבוצות הגיל של מערכת החינוך.
יפה ויגוצקי: כלומר בעצם מה שממליצה הוועדה, שחינוך מדעי-טכנולוגי הוא לא רק מקצוע לימוד, כי מערכת החינוך מתעסקת במבניות מאוד ברורות.
יפה ויגוצקי: מדע וטכנולוגיה זה לא מקצוע לימוד, אלא לשלב את החשיבה המדעית-טכנולוגית, הכלים המדעיים-טכנולוגיים, בכל התהליכים ובכל תחומי הדעת שמערכת החינוך מקנה לתלמידים.
יפה ויגוצקי: אם אני רוצה לתרגם את זה באופן יותר אופרטיבי, המערכת הגדירה לעצמה שורה של אתגרים כדי להתמודד עם המלצות הדוח.
יפה ויגוצקי: אתגר ראשון הוא התאמת המערכת לצרכים החדשים של התעשייה בחברה.
יפה ויגוצקי: מערכת החינוך לא יכולה להיות מערכת סגורה אוטונומית, בלי להתייחס למה שקורה במערכות החיצוניות האחרות.
יפה ויגוצקי: אולי בניגוד להרבה מאוד דיסציפלינות אחרות, שאנחנו מקנים לתלמידים במערכת, כשאנחנו מדברים על מדע וטכנולוגיה אנחנו תלויי מערכות אחרות, אנחנו חייבים להתחשב בהן ולהתאים את הצרכים שלהן למה שקורה במערכת שלנו, כי אנחנו בעצם מספקים להם מאוחר יותר את אותה עבודה שצריכה לתת את המענה.
יפה ויגוצקי: הקניית כלים והתמודדות בעידן של התפוצצות מידע.
יפה ויגוצקי: אנחנו צריכים לנפץ את אותם כלים ומוסכמות שהמערכת היתה רגילה אליהם הרבה מאוד שנים.
יפה ויגוצקי: אני מתכוונת כמובן לספרי הלימוד, אני מתכוונת לאותם מקורות מידע שהתלמיד והמורה היו רגילים אליהם, ובעידן שבו אנחנו חיים אנחנו חייבים להקנות גם למורה וגם לתלמיד את הכלים, כדי שיוכלו להגיע למידע הרלוונטי.
יפה ויגוצקי: המורה הוא לא עוד נושא המידע או הידע הבלעדי בבית-הספר.
יפה ויגוצקי: הקניית חינוך מדעי-טכנולוגי כחלק אינטגרלי ממיומנויות בסיסיות לכלל תלמידי המערכת.
יפה ויגוצקי: אנחנו מדברים על מיומנות שצריכים להביא אותה מגן הילדים לאורך כל שכבות הגיל, כדי שנוכל לתפקד קודם כל כאזרח נאור בעידן שבו הוא חי.
יפה ויגוצקי: שינוי סביבות הלמידה.
יפה ויגוצקי: כשאנחנו מדברים על סביבת למידה אנחנו מדברים לא רק על כיתה או על בית-ספר, כי גם בתוך כיתה ובית-הספר צריכים להיות שינויים, אלא אנחנו מדברים על המושג שסביבת למידה זה לא רק כיתה ובית-ספר.
יפה ויגוצקי: כלומר למידה יכולה להיות היום לא רק באותה מסגרת קונבנציונלית שאנחנו מכירים.
יפה ויגוצקי: היא יכולה להיעשות בבית בין המורה לתלמיד באמצעות האינטרנט, היא יכולה להיעשות בכל מקום פיסי אחר, ואין כבר אותו מושג של מערכת שעות שלומדים מ8:00- עד 14:00, כלומר המערכת הפנימה שלמידה היא לא רק במסגרת פיסית מסוימת ולא רק בשעות שהיא רגילה אליהן.
יפה ויגוצקי: הגדלת מספר התלמידים המתמחים במקצועות המדע והטכנולוגיה בחטיבה העליונה.
יפה ויגוצקי: זה אתגר בסיסי, כי אנחנו רוצים לתת מענה למוסדות להשכלה גבוהה, ומאוחר יותר לתעשייה.
יפה ויגוצקי: ואם לא נגדיל את מספר הבוגרים שבפוטנציאל מסוגלים להיקלט, הרי לא עשינו דבר.
יפה ויגוצקי: הרחבת עתודת הבוגרים, לימודי המשך בתחומי מדע וטכנולוגיה.
יפה ויגוצקי: הכוונה היא כמובן לא רק לאלה שהולכים להשכלה גבוהה, אלא גם לאלה שהולכים לדרג הביניים, טכנאים והנדסאים וכן הלאה.
יפה ויגוצקי: אלה הם בעצם תחומי הפעילות המרכזיים של המערכת כתוצאה מהמלצות הדוח.
יפה ויגוצקי: פיתוח מקצוע לימודים חדש המאחד מדע וטכנולוגיה, והמיועד לכלל תלמידי המערכת, מגן הילדים ועד לחטיבה העליונה, כדי להקנות אוריינות מדעית-טכנולוגית.
עזמי בשארה: האם זה כבר פותח?
יפה ויגוצקי: כן, אחר-כך אתן לכם תמונת מצב של היום.
יפה ויגוצקי: מערכת החינוך עובדת עם מבניות מאוד ברורות.
יפה ויגוצקי: כשהיא רוצה להפוך משהו לדבר אופרטיבי, היא צריכה להשתמש במבנים שהיא מכירה, ותבנית שהמערכת מכירה הוא מקצוע לימוד.
יפה ויגוצקי: לכן הוחלט לפתח מקצוע לימוד שנקרא מדע וטכנולוגיה, שמתחילים אותו בגן הילדים, שיש לו תוכנית לימודים, חומרי למידה, הכשרת מורים ותשתיות, כלומר תשתיות פיסיות.
יפה ויגוצקי: יש תוכנית לימודים לבית-הספר היסודי, כולל כמובן חומרי למידה, הכשרת מורים וכן הלאה.
יפה ויגוצקי: תוכנית לימודים חדשה לחטיבת הביניים למקצוע חדש שנקרא מדע וטכנולוגיה, במקום אותה טעימה של קצת פיסיקה, קצת כימיה, קצת ביולוגיה, בהיקף של שש שעות שבועיות, והמשך בחטיבה העליונה.
עזמי בשארה: האם זה במקום קצת פיסיקה וקצת ביולוגיה, או לצד לימוד המקצועות האלה?
יפה ויגוצקי: זה במקום.
יפה ויגוצקי: אם אנחנו מדברים על המקצוע שנקרא מדע וטכנולוגיה, הוא מתחיל בגן הילדים.
יפה ויגוצקי: בגן הילדים אין מערכת שעות, ולכן אין הקצאת שעות, אבל יש תוכנית לימודים, יש חומרי למידה, יש פיתוח של סביבות למידה, יש ערכות למדע וטכנולוגיה לגן הילדים.
יפה ויגוצקי: בבית-הספר היסודי לימדו את המקצוע שנקרא "טבע".
יפה ויגוצקי: במקומו יש מקצוע חדש שנקרא מדע וטכנולוגיה.
יפה ויגוצקי: הוא נלמד בהיקף של בין שלוש עד חמש שעות שבועיות.
יפה ויגוצקי: המקצוע הולך ומתרחב בצורה ספירלית.
יפה ויגוצקי: הוא מתחיל עם בסיס בגן הילדים, על הבסיס הזה אנחנו מתרחבים.
יפה ויגוצקי: בחטיבת הביניים, במקום לתת לתלמיד שנה פיסיקה, שנה ביולוגיה, שנה כימיה, על-פי המלצת הדוח פותח מקצוע, אותו מקצוע שנקרא מדע וטכנולוגיה לחטיבת הביניים, שזה הרחבה של מה שקרה בבית-הספר היסודי, והתלמידים אמורים - זה עדיין לא מיושם - ללמוד שש שעות שבועיות.
יפה ויגוצקי: זה ההיקף הכי גדול של איזשהו מקצוע שנלמד במערכת החינוך.
יפה ויגוצקי: שש שעות שבועיות זה היקף גדול מאוד, בכל אחת משכבות הגיל.
יפה ויגוצקי: בחטיבה העליונה, על-פי המלצות הדוח, אנחנו מגיעים לשלב ההתמחות.
יפה ויגוצקי: שלב ההתמחות אומר לתלמיד, אתה מגן הילדים למדת את המקצוע אינטר-דיסצפלינרי מדע וטכנולוגיה, אבל אנחנו רוצים ממך כעת איזושהי התמקדות, אני לא רוצה לקרוא לה התמחות כי אנחנו לא מוציאים מומחים, אבל במערכת יש מושג שנקרא התמחות ולכן אקרא לזה התמחות, מבחינתכם התמקדות.
יפה ויגוצקי: וכעת, אחרי שאתה כבר יודע מה זה מדע וטכנולוגיה, אתה צעיר להתמקד או במקצוע מדעי או במקצוע טכנולוגי, ללמוד ולהיבחן.
יפה ויגוצקי: זה עוד לא יושם.
יהודית נאות: איפה המגמה של הדוח לאחד מדע וטכנולוגיה?
יהודית נאות: הרי אתם מפרידים בסופו של עניין.
יפה ויגוצקי: לדוח יש שתי המלצות.
יפה ויגוצקי: האחת זה איחוד מדע וטכנולוגיה, וזה נעשה לאורך כל השנים, עד החטיבה העליונה.
יפה ויגוצקי: בחטיבה העליונה, על-פי המלצות הדוח, יש צורך להתמחות באחד מהנושאים, כי אחרת אין חדירה לעומק לאף אחד מהם, והדוח מבקש להתמחות באחד הנושאים כדי ליצור סיטואציה שבוגר מערכת יבחר גם באחד הנושאים האלה בחטיבה העליונה, כלומר למצוא כיוון.
יפה ויגוצקי: גם אם לא יהיה פיסיקאי, אבל ירצה אחר-כך ללמוד לימודי הנדסה, מחשבים או פיסיקה, התלמיד יכול לבחור את אחד המקצועות המדעיים.
יפה ויגוצקי: אבל בחינוך הטכנולוגי מקצוע המבוא של כל המקצועות הוא מדעי.
יפה ויגוצקי: כלומר לכל מקצוע טכנולוגי יש בסיס מדעי, שהוא רלוונטי למקצוע הטכנולוגי.
יפה ויגוצקי: אם אנחנו מדברים על הנדסת מכונות, זה יהיה פיסיקה.
יפה ויגוצקי: אם אנחנו מדברים על אלקטרוניקה, זה יהיה פיסיקה.
יפה ויגוצקי: אם מדברים על ביו-טכנולוגיה, זה יהיה ביולוגיה או כימיה.
יפה ויגוצקי: כלומר יש בסיס מדעי שממנו יוצא התלמיד למקצוע הטכנולוגי.
יהודית נאות: כן, אבל התיכון הוא רגיל, אין שום בסיס טכנולוגי, או ביולוגיה או פיסיקה או כימיה, ובזה נשארנו במה שהיינו.
יהודית נאות: הסגרגציה נשארת.
יפה ויגוצקי: זאת התוכנית המקורית של הדוח, ועל-פי התוכנית המקורית הזאת פיתחנו גם את השלבים בנושא של מקצוע מדע וטכנולוגיה.
יפה ויגוצקי: אני רוצה לעבור על תחומי פעילות נוספים.
יפה ויגוצקי: לחלקם ניכנס בצורה יותר מעמיקה.
יפה ויגוצקי: שילוב מחשב בתהליכי הוראה, פיתוח מודלים שונים בסביבות למידה, פיתוח פעילויות חוץ בית-ספריות לקידום נוער שוחר מדע, פיתוח לימודי התמחות בחטיבה העליונה במקצועות הבין-טכנולוגיים והתפתחות מקצועית של מורים.
יפה ויגוצקי: המקצוע החדש מדע וטכנולוגיה והטמעתו בשלבי הגיל.
יפה ויגוצקי: אנחנו מתחילים בקדם יסודי.
יפה ויגוצקי: אם אנחנו מדברים על תוכניות לימודים, חומרי לימוד והשתלמויות, הכשרת מורים, אלה הם בעצם שלושת הנושאים הבסיסיים שאנחנו מדברים עליהם.
יפה ויגוצקי: אני אראה לכם גם את הנושא של ההצטיידויות.
יפה ויגוצקי: בקדם יסודי פורסמה ב1995- תוכנית לימודים למדע וטכנולוגיה.
יפה ויגוצקי: היא מופעלת נכון להיום בכ70%- מגני הילדים, כי חלק מהגננות לא סיימו את ההשתלמות.
יפה ויגוצקי: היא לא מופעלת בכל גני הילדים כי חלק מגני הילדים לא צוידו באותן ערכות למדע וטכנולוגיה, או לא ניתנו תשתיות.
יפה ויגוצקי: בעיקרון אנחנו מדברים על יישום של 70% מגני הילדים.
יפה ויגוצקי: שימוש בערכות מדע, חומרי למידה, שימוש בערכות מדע וטכנולוגיה, מצויות ב3000- גני ילדים, מתוך 7547.
יפה ויגוצקי: אני מבקשת לעשות הבחנה בין עבודה של גננת, הטמעה של תוכנית לימוד, לבין תשתית.
יפה ויגוצקי: גם הגננת יכולה ללמד את תוכנית הלימודים החדשה בלי התשתית החדשנית שיש לה.
יפה ויגוצקי: היא מפתחת פינת מדע וטכנולוגיה באמצעים שיש לה.
יפה ויגוצקי: הערכות החדשות ניתנו רק בכ50%- מגני הילדים, והמקצוע עצמו הוטמע בכ70%- מגני הילדים.
יהודית נאות: 56 שעות כאשר יש גננות, אנחנו ב224- שעות.
יפה ויגוצקי: יש גננות שקיבלו את זה בהיקף של 224 שעות.
יפה ויגוצקי: הגננות שקיבלו 224 שעות אלה אותן מנחות לגננות.
יהודית נאות: כמה שעות גננת צריכה להשתלם כדי שאת תאמרי שיש לה הכישורים ללמד את הגיל הרך?
חנה ויניק: זה גם תלוי ברקע ההשכלתי.
חנה ויניק: האוכלוסייה היא הטרוגנית.
חנה ויניק: למשל יש בוגרי סמינרים שבאים עם קורסים בסיסיים שהם קורסי חובה.
יהודית נאות: כמה שעות השתלמות צריכה גננת בין אם למדה את זה בסמינר ובין אם לא?
חנה ויניק: בעיקרון אנחנו מדברים על התפתחות מקצועית מתמדת.
חנה ויניק: הנתונים כאן הם נתונים של מתקופה עד תקופה.
חנה ויניק: אבל סדר גודל של כ112- שעות הוא סדר גודל סביר, שמקנה לגננת את האפשרות להיכנס לגן.
יפה ויגוצקי: התוכנית מופעלת בפינות בגן, שילוב בגן מדע אזורי.
יפה ויגוצקי: פיתחנו סביבת לימודים חדשה שנקראת מרכז למדע וטכנולוגיה בגיל הרך, אורגנים מדעיים.
עזמי בשארה: למה להתחיל בגני הילדים?
עזמי בשארה: קונספטואלית זה מפחיד אותי.
עזמי בשארה: גם ב56- שעות וגם באלף שעות, מה גננות יוכלו להעביר לילדים?
עזמי בשארה: מה כל הסיפור הזה פסיכולוגית וחינוכית ואנושית?
יפה ויגוצקי: אני מתנדבת לעשות אתך סיור במגזר הערבי בגני הילדים שבהם מלמדים את המקצוע שנקרא מדע וטכנולוגיה, ויש להניח שמאוד תיהנה מהביקור.
חוסניה ג'בארה: עם מחשב אחד בכל גן?
עזמי בשארה: אני לא רוצה מחשב בגן ילדים, אני רוצה שהם יצמחו.
עזמי בשארה: מה זה פה, יפן?
עזמי בשארה: למה לא ספרות ופילוסופיה?
עזמי בשארה: אני בעד אסתטיקה למשל.
יפה ויגוצקי: למה אתה אומר שלא ספרות?
יפה ויגוצקי: גם ספרות יש.
זבולון אורלב: עזמי, אני חולק עליך.
זבולון אורלב: טענתי היא שמה שלא לומדים בגני הילדים, אחר-כך לא יעזור בשום שלב בחינוך.
זבולון אורלב: שפה, תרבות, סביבה שלא פיתחת בגיל הרך, יהיה לך קשה מאוד לפתח בגיל המבוגר.
זבולון אורלב: לכן אני חושב שיש חשיבות עליונה להכפיל את החינוך המדעי-טכנולוגי בגני הילדים.
עזמי בשארה: אתם מסתכלים על האדם כהון אנושי.
עזמי בשארה: לא בני-אדם, הון אנושי.
יהודית נאות: עזמי, אתה טועה.
יהודית נאות: התפקיד שלנו זה לתת להם כלים.
עזמי בשארה: סטטיסטיקה וערכים, זה מה שצריך ללמוד.
יפה ויגוצקי: בבתי-הספר היסודיים המצב הוא הרבה יותר טוב, כי בעצם עוד לפני המלצות דוח "מחר 98" פותחה כבר תוכנית לימודים שנקראת "מבט - מדע בחברה טכנולוגית", ששובצה והוטמעו בה כל המלצות הדוח, בעיקר השידוך של מדע וטכנולוגיה.
יפה ויגוצקי: היא פועלת היום ב98%- מבתי-הספר במגזר היהודי וב90%- במגזר דוברי הערבית.
יפה ויגוצקי: תוכנית הלימודים החדשה המעודכנת ביותר יצאה במאי 1999.
יפה ויגוצקי: פותחו נכון להיום כמעט כל יחידות הלימוד.
יפה ויגוצקי: במגזר הערבי תורגמו עד היום כ50%- מכל יחידות הלימוד.
יפה ויגוצקי: יש כאן תמונת מצב של השתלמויות מורים, מה נעשה במרכז הארצי.
יפה ויגוצקי: 180 מורים מובילים, 760 מורים השתלמו ב30- קורסי הסבה בהיקף של 750 שעות כל קורס.
יפה ויגוצקי: 430 מורים ב17- קורסים בהיקף של 400 שעות.
יפה ויגוצקי: וכן הלאה.
יהודית נאות: 1400 מורים השתלמו, מתוך כמה?
יהודית נאות: חסר לי הנתון הכמותי של איזה אחוז זה מכלל המורים.
יפה ויגוצקי: אני אתן גם את הנתון הזה.
יפה ויגוצקי: חנה אמרה כאן את מילת המפתח, המצב הוא מצב דינמי, כי יכול להיות ש1400- בשנה נתונה זה 50% מהמורים, ושנה אחרי זה זה רק 30% מהמורים, כי החיתוך הוא לא מלא בכל מדינת-ישראל, וכל שנה מתחילות רשויות חדשות להיכנס לחיטוב.
יפה ויגוצקי: זה תהליך שאין לו סיום, כך שכל נתון שארשום לך יהיה לא מדויק שנה לאחר מכן.
יפה ויגוצקי: 1400 מורים זה יותר מ50%-.
חנה ויניק: יש כ2000- בתי-ספר יסודיים.
חנה ויניק: בהנחה של מורה אחד לבית-ספר, זה מעל 50%.
חנה ויניק: אתם צריכים להבין שהתחלנו כמעט מאפס.
חנה ויניק: מעבר לכך, מה שיפה אמרה זה מאוד נכון לגבי מורים כוללים בכיתות א'-ב'.
חנה ויניק: שם זה לא נגמר, הם מתחלפים.
יפה ויגוצקי: חטיבת ביניים הוא הקטע הקשה ביותר ביישום של התוכנית, כי אנחנו מדברים כאן על מורים שבאים מתחומי הפיסיקה, הביולוגיה, הכימיה והטכנולוגיה.
יפה ויגוצקי: הם מנווטים לדיסציפלינה מאוד מוגדרת, וזה לא השתלמות, זה כמעט הסבה מקצועית בהיכרות בתוכנית שהיא תוכנית מאוד מקיפה.
יפה ויגוצקי: לכן היישום כאן הוא היישום הבעייתי ביותר, הממושך ביותר.
יפה ויגוצקי: צריך לקחת בחשבון שעד שמערכת החינוך לא תאפשר היקף של שש שעות שבועיות, מה שלא ניתן נכון להיום במדע וטכנולוגיה, היישום יהיה יישום בהחלט חלקי ולא מלא של התוכנית.
יפה ויגוצקי: גם פיתוח תוכניות הלימוד הוא פיתוח הרבה יותר ממושך.
יפה ויגוצקי: נכון להיום פותחו בערך 60% מכלל התוכנית.
משה אילן: אבל זה בתהליך של פיתוח כותרים חדשים ושל שיפוץ הכותרים הישנים ושל ניסוי חומרים.
עזמי בשארה: אולי צריך להיות מקצוע בתעודת הוראה אחרי ה-A.B שנקרא חינוך למדעים ולטכנולוגיה.
יפה ויגוצקי: יש.
יהודית נאות: אני מאמינה שחטיבת ביניים זה הגיל הקרדינלי והקריטי ביותר.
יהודית נאות: אני לא אומרת שלא צריך להתחיל בגן, כי אחרת אין סיכוי בחטיבת הביניים.
יפה ויגוצקי: אם אנחנו מדברים על בעיות שהמערכת מתמודדת איתן, יש לנו פחות מדי שעות השתלמות לעומת הצורך, יש לנו מחסור בימי הדרכה, אנחנו צריכים להמשיך ולפתח חומרי למידה.
זבולון אורלב: מה זה מחסור בימי הדרכה?
יפה ויגוצקי: זה אומר שיש פחות מדי מדריכים מנחים לבתי-הספר.
זבולון אורלב: איך זה ביחס לתחומים האחרים?
יפה ויגוצקי: אם אנחנו מדברים על מקצוע חדש, לא קיים, שאתה רוצה להטמיע אותו בתוך המערכת, המצב הוא עגום.
זבולון אורלב: אפשר לקבל מושג כמה ימי הדרכה יש?
חנה ויניק: ליסודי ולחטיבת הביניים יש כ60- ימי הדרכה לכלל מדינת-ישראל בכל המגזרים.
זבולון אורלב: ולחטיבה העליונה?
חנה ויניק: לחטיבה העליונה זה מתחלק לפי התמחויות.
חנה ויניק: יש להם בסדר גודל של 25 ימי הדרכה, כאשר היקף אוכלוסיית התלמידים בגילי חטיבות הביניים זה פי כמה וכמה, בכמה סדרי גודל.
זבולון אורלב: אם היו אומרים לאנשי המקצוע בחינוך הטכנולוגי, שיש תוספת מסוימת של משאבים, ושואלים אותם מה סדרי העדיפויות - האם עוד שעות לתלמידים, עוד הכשרת מורים, עוד ימי הדרכה, איפה נקודת התורפה כפי שאתם מבינים אותה?
יפה ויגוצקי: שעות לתלמידים.
חיים אילוז-איילון: זאת שאלה קריטית.
חיים אילוז-איילון: אם אני מדבר פה בשם אורט, עמית ועמל, שאלה רשתות החינוך הטכנולוגיות-מדעיות המובילות במדינה, עם עשרות אלפי תלמידים, בנושא הזה של הצטיידות, של באג 2000, אנחנו צריכים לזכור שבוטל כל הנושא של המוחזקות בשנים האחרונות, שזאת היתה תמיכה בעיקר בערי פיתוח.
זבולון אורלב: הייתם משקיעים את הכסף בהצטיידות?
חיים אילוז-איילון: היינו משקיעים את הכסף בהצטיידות, ואחר-כך בהכשרה ובהדרכה.
זבולון אורלב: איפה את היית משקיעה את הכסף?
חנה ויניק: בעיתוי של היום, שעות לתלמיד, תשתיות וימי הדרכה.
חנה ויניק: זה סדר העדיפויות.
זבולון אורלב: יפה, זה גם סדר העדיפויות שלך?
יפה ויגוצקי: בפירוש כן.
יפה ויגוצקי: כדי להראות מה קורה מבחינת הצטיידות במערכת, שהוא אחד הנושאים בסדרי עדיפות עליונה, אם אנחנו לוקחים את הקדם יסודי, מתוך 7500 גני ילדים ציידנו רק 3100 בערכות מדע.
יפה ויגוצקי: ביסודי ציידנו מתוך 2063 רק 1516.
זבולון אורלב: בקדם יסודי יש בסך הכל 3100, מתוך 7500 גני ילדים?
יפה ויגוצקי: 7547 גני ילדים, מתוכם ציידנו בערכות מדע 3100.
זבולון אורלב: האם מדובר בגילים 5-4-3 או רק בשנתון מסוים?
יפה ויגוצקי: אנחנו מדברים רק על חובה.
זבולון אורלב: כלומר פחות ממחצית גני החובה יש להם ערכות מדע.
שמואל הלפרט: מה העלות של ערכת מדע?
יפה ויגוצקי: נכון ל1998-, העלות היא 2000 שקלים.
יהודית נאות: זה בסך הכל ארבעה מיליון שקלים.
זבולון אורלב: האם אלה שלא מצוידים לא מצוידים בגלל מחסור תקציבי, או בגלל סיבות אחרות שמורים לא הוכשרו?
יפה ויגוצקי: מחסור תקציבי.
יפה ויגוצקי: בבתי-הספר היסודיים, מתוך 2063 מוסדות, ציידנו חלקי או מלא, וצריך להבין שהמלא כולו הוא 35,000 שקלים למעבדה.
יפה ויגוצקי: בחטיבות ביניים יש בין 3 ל8- מעבדות, תלוי בגודל החטיבה.
יפה ויגוצקי: סך כל המוסדות שצוידו הוא 583.
זבולון אורלב: בפער בין 320 ל580-, שזה 260 מוסדות, אין בהם חינוך מדעי טכנולוגי?
יפה ויגוצקי: לא, אנחנו לא ציידנו אותם במעבדות חדשות למדע וטכנולוגיה.
זבולון אורלב: מה זה נקרא מעבדות חדשות?
זבולון אורלב: בעשר השנים האחרונות?
יפה ויגוצקי: בציוד לפי הפרוגרמה שהוחלט שהיא מתאימה לתוכנית הלימודים החדשה.
זבולון אורלב: האם יש גם פרופיל לפי מגזרים, חינוך רשמי ושאינו רשמי, ממלכתי, ממלכתי-דתי, יהודי, ערבי?
יפה ויגוצקי: יש לי, אבל לא פה.
זבולון אורלב: זאת תמיד שאלה שמעניינת מאוד את חברי הוועדה.
זבולון אורלב: אני מבקש שהאינפורמציה הזאת תגיע בכתב לחברי הוועדה.
יהודית נאות: מה קורה בחטיבה העליונה?
יפה ויגוצקי: החטיבה העליונה מ1993- לא צוידה בכלל דרך המשרד, בגלל מחסור בתקציבים.
יפה ויגוצקי: הרשויות המקומיות ציידו אותה.
זבולון אורלב: האם יש לכם מושג כמה הרשויות המקומיות ציידו?
יפה ויגוצקי: אנחנו מדברים כאן על השקעות משרד החינוך.
יפה ויגוצקי: יש סקר מעבדות בחטיבה העליונה ויש תמונת מצב.
זבולון אורלב: מ528-, כמה בערך מצוידות על-פי התקנים החדשים?
יפה ויגוצקי: בחטיבה העליונה אין תוכניות לימודים חדשות במדעים.
יפה ויגוצקי: הם עובדים לפי הקיים.
זבולון אורלב: האם יש תוכנית-אב תקציבית שאומרת מתי הפערים האלה יושלמו?
יפה ויגוצקי: אין שום תוכנית.
יהודית נאות: הרי לא הם מחשבו בלבד, זה מפעל הפיס.
יפה ויגוצקי: עוד לא הגעתי למחשוב, אני מדברת על מעבדות מדעיות.
יפה ויגוצקי: זה לא שייך למפעל הפיס.
זבולון אורלב: כפי שאני מבין, אותנו לא מעניין איזו אצבע בזרוע השלטונית מטפלת.
זבולון אורלב: אנחנו רואים את כל הדבר כמערכת כלים שלובים.
זבולון אורלב: אנחנו לא עומדים מול משרד, אלא מול מערכת.
יהודית נאות: אני חושבת שמפעל הפיס יחזור לממן.
יפה ויגוצקי: דיברנו גם על סביבות למידה שונות מהקיימות, ואחד מהפרויקטים שנמצאים בהמלצות של דוח "מחר 98" זה מעבדות מרכזיות של מדע וטכנולוגיה.
יפה ויגוצקי: אחד הדגמים של מעבדות מרכזיות זה אותם אשכולות פיס למדע טכנולוגיה ואומנויות.
יפה ויגוצקי: הוקמו עד עכשיו 61, שנבנו על-ידי מפעל הפיס.
יפה ויגוצקי: מפעל הפיס מממן את הבנייה שלהם.
זבולון אורלב: מתוך תוכנית-אב של כמה?
יפה ויגוצקי: מתוך תוכנית-אב של 82.
יהודית נאות: אפשר לקבל פריסה?
יפה ויגוצקי: כן, בהחלט.
יפה ויגוצקי: ועדת היגוי ארצית התוותה את העקרונות.
יפה ויגוצקי: יש תוכנית עבודה יישובית, נבנה בעבור כל אחד מהם גם השתלמויות, יש מטה הפעלה.
יפה ויגוצקי: אנחנו ממנים אותם, מממנים אותם.
יפה ויגוצקי: השתלמויות מורים ומנהלי אשכולות.
יפה ויגוצקי: משרד החינוך מממן גם משרת מנהל אשכול, כפי שנאמר, שני לבורנטים וחצי מזכירה.
יפה ויגוצקי: כל זה ממומן על-ידי משרד החינוך.
זבולון אורלב: האם יש תוכנית-אב להתחיל את 20 האשכולות?
יפה ויגוצקי: יש תוכנית-אב לבנייה.
זבולון אורלב: האם מפעל הפיס לא ירד מהאשכולות?
יפה ויגוצקי: לא, הוא קונה תפוחים.
יפה ויגוצקי: זה מבנה אחר.
יפה ויגוצקי: משרד החינוך לקח על עצמו את ההצטיידות לאשכולות.
יפה ויגוצקי: עלות ההצטיידות במחירי 1997 זה מיליון ו250- אלף שקלים.
יפה ויגוצקי: נכון לעכשיו 45 אשכולות הצטיידו בהצטיידות חלקית שלב א' בהיקף כולל של 775 לאשכול, נכון למחירי 1997.
יפה ויגוצקי: שמונה אשכולות שבנייתם הסתיימה ויש לציידם, לא צוידו כלל, בגלל מחסור בתקציב.
יפה ויגוצקי: יש לצייד שמונה אשכולות נוספים שבנייתם תסתיים במהלך תש"ס.
יפה ויגוצקי: וכמובן צריך לעשות את ההשלמה של שלב א' לכל אלה שנמצאים כעת.
יפה ויגוצקי: תוכנית המחשוב.