GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניב אסף: יש לי בקשה מוועדת החינוך והתרבות.
ניב אסף: אנחנו מבקשים שייאומצו גם ההמלצות האחרות של אותה ועדה שישבה בזמנו בראשות המנכ"לית, שמתייחסות גם לגבי תוכנית הטיולים.
ניב אסף: התוכן שיוכנס למערך הטיולים מבחינתנו הוא העיקר, ולא הסעיף של ההוזלות.
ניב אסף: אנחנו מבקשים גם שבנושא הטיולים כל הנושא של ועדות בית-ספריות וועדות עירוניות יאומץ גם כן.
ניב אסף: בנוסף, אנחנו רוצים להדגיש שמשך זמן הטיול יישאר כמו שהוא.
ניב אסף: זאת אומרת, יום אחד - כיתות א'-ה'; יומיים - כיתות ו'; ומחטיבת הביניים והחטיבה העליונה - 4-3 ימים, לפי בקשת בית-הספר.
ניב אסף: זה כלל שחשוב לנו לשמור.
ראובן ריבלין: אנחנו לא דנים בזה כעת אולם טוב שאמרת.
ראובן ריבלין: אני מאוד מודה לך.
ראובן ריבלין: רק סעיף ההדרכה עומד כרגע לדיון.
איציק כהן: אני מציע שבסעיף ההדרכה אנחנו לא נתפשר.
איציק כהן: זה במידה רבה מאוד קובע את איכות הטיול.
איציק כהן: דיברו על קבוצה של 25 תלמידים.
איציק כהן: אנחנו יודעים שבדרך כלל כיתה מתפצלת לשניים וזה לא יוצא 25 תלמידים, זה פחות בדרך כלל.
איציק כהן: לכן אם אנחנו משאירים את הסכום הזה, זה בהחלט סכום ריאלי.
איציק כהן: הוא נראה בהחלט סביר, גם בהשוואה למה שנאמר בוועדה.
איציק כהן: הנושא של ההדרכה הוא חשוב, גם מבחינה פדגוגית, כדי באמת לעשות משהו בעל ערך, וגם מבחינה בטיחותית.
איציק כהן: אני חושב שלא צריך להתפשר בעניינים האלה.
ראובן ריבלין: אני מודיע לכם שאני חייב לגבש עמדה ולהעמיד את העניין להצבעה.
ראובן ריבלין: אני חושב שעשיתם עבודה טובה.
ראובן ריבלין: אני חושב שבעניין ההדרכה הנושא האיכותי עולה על כל דבר אחר.
ראובן ריבלין: אני חושב שכדאי שיהיה מאיפה לשלם את 8 השקלים האלה, והם ממש בטלים בתוך המכלול.
שי לחמן: חבר הכנסת ריבלין, לפני שאתה מעלה את זה להצבעה אני רוצה להציע.
שי לחמן: מכיוון שמנכ"לית משרד החינוך, התרבות והספורט אמרה שאי אפשר להחליט בנושא ההדרכה, למרות שאנחנו עמדנו לרשות המשרד בשבועיים האחרונים ואפשר היה לסכם את זה, אז יש שתי אפשרויות: או לאשר את הטבלה כולה, למעט נושא ההדרכה, עד שנגיע לסיכום עם משרד החינוך, התרבות והספורט; או, אם הוועדה תאשר את המכלול, אני אבקש שיירשם בפרוטוקול שאנחנו נקרא לציבור ההורים ולוועדי ההורים - - -
משה שיינפלד: להשתמש במדריכים מקצועיים ולא במורות חיילות.
יהודית נאות: מה זאת אומרת "אם, אם, אם"?
יהודית נאות: אני מציעה לא להצביע בכלל ולהשאיר את הנושא פרוץ.
יהודית נאות: מה זה "אם"?
יהודית נאות: אם נחליט בניגוד לחוות דעתך אז - - - הרי רק לפני דקה דיברנו על ארגוני המורים, שמניחים חרב על הצוואר.
יהודית נאות: שמעת מה אמרה התלמידה.
יהודית נאות: מה זה ה"אם" הזה?
יהודית נאות: אסור לנו לחשוב?
שי לחמן: אבל יש כאן סלע מחלוקת והוא מהותי.
יהודית נאות: אנחנו הבנו אותו.
שי לחמן: יש כאן אווירה של קוצר זמן, שרוצים להצביע ולגמור.
שי לחמן: מנכ"לית משרד החינוך, התרבות והספורט אמרה שאי אפשר לסגור את זה עכשיו.
שלומית עמיחי: או שארגון ההורים קובע או ש- - -
יהודית נאות: אם משרד החינוך, התרבות והספורט היה אומר שהוא כופה עליכם, האם היית אומר שאתה משבית?
יהודית נאות: אנחנו הבנו.
יהודית נאות: נמאס מהאיומים האלה.
ראובן ריבלין: אני רוצה לומר לכם רבותי, לנציגות המכובדת והחשובה מארגון ההורים הארצי, שנושא ההדרכה על-ידי מורות חיילות הוא נושא עקרוני ביותר.
ראובן ריבלין: אנחנו עומדים לקבל עמדה בעניין זה.
ראובן ריבלין: אני לא חושב שהמחלוקת הקטנה שנותרה בינינו בנושא של הכסף היא כל-כך מהותית.
ראובן ריבלין: אני חושב שזה לא סלע מחלוקת אלא דבר שולי לגמרי.
ראובן ריבלין: נציג התלמידים, האם יש לך מחשבה אחרת בעניין זה?
ניב אסף: לא.
ניב אסף: אני רק רוצה להדגיש עוד פעם, ובפורום הזה לבקש ממר שי לחמן וממנכ"לית המשרד, מה שהדגשנו אז, להסיר עוד פעם את האיום הזה, שהוא לא טוב למערכת.
יהודית נאות: אין איום.
יהודית נאות: לא מאיימים יותר.
ראובן ריבלין: הואיל ונקבע שבישיבה זאת תהיה רק הצבעה, ובכל זאת פתחתי את הנושא להסברים, לא נותרה בידי הברירה, הואיל ומשרד החינוך, התרבות והספורט אומר "עד כאן", אלא להעלות בפני הפורום של חברי הכנסת את השאלה האחת והיחידה: האם אנחנו מאשרים את הטבלה הזאת, לאחר התיקונים שנתקבלו בהסכמה על-ידי שני הגופים, למעט התיקון שלא נתקבל בהסכמה אלא הובא אלינו על-ידי המשרד?
ראובן ריבלין: אם נאשר את הטבלה, אז זה יתקבל וייעשו מה שרוצים.
ראובן ריבלין: אם לא נאשר את הטבלה, אז נמשיך בדיון אחרי זה.
ראובן ריבלין: הצבעה על אישור טבלת העלויות המירביות בטיול החודשי ובטיול הארוך בעד - 4 אין מתנגדים אין נמנעים הטבלה נתקבלה.
ראובן ריבלין: ברוב של 4, ללא מתנגדים וללא נמנעים, אנחנו מאשרים את הטבלה כפי שנתקבלה.
ראובן ריבלין: אני מודה לכולם.
ראובן ריבלין: הישיבה נעולה.
זבולון אורלב: במה זה קשור?
12961: אם היית מאזין לרשת א', היית מוצא שם את אחד מאיי התרבות האחרונים שנותרו במדינת ישראל.
12961: עצם העובדה שגוף ציבורי, במקרה הזה רשות השידור, מחליט לסגור את האי הקטן הזה ולוותר על השידורים בתחום התרבות, מדברת בעד עצמה.
12961: יכול להיות שיש ציבור גדול של מאזיני רדיו דתיים וגם להם מגיע רדיו ואף אחד לא מתכוון לקחת את זה, אבל יחד עם זאת באותה מדיניות שאני קורא לה מדיניות קהת חושים, שביד אחת פוגעת בחוק הקולנוע שעוד לא יצא בכלל לדרך וכבר מונעת את הפעלתו, וביד שנייה מונעת או סוגרת את אחת הפינות התרבותיות האחרונות שנותרו בתקשורת הישראלית.
12961: אני יודע שלרשת א' אין הרבה מאזינים, אבל זה מטבע הדברים, תרבות זה לא עניין המוני כל כך, אבל יחד עם זאת אם מוחקים את הרשת הזאת, אז לוקחים עוד דבר קטן ובעל חשיבות מהנוף התרבותי של מדינת ישראל.
זבולון אורלב: אנחנו מתכוונים לקיים בשבוע הבא דיון בוועדת החינוך בנושא הזה.
12961: בנושא של רשת א'?
זבולון אורלב: לא רק של רשת א' אלא של רשות השידור ובין היתר נדון גם בנושא הזה.
12961: רשות השידור תצליח למצוא אצלכם לא ישיבה אחת אלא ימים של דיונים ואילו א ני מדבר על אקט אחד מאוד משמעותי.
זבולון אורלב: בוא נבהיר.
זבולון אורלב: יש פה מישהו שקובע את סדר היום.
12961: אני מצאתי לנכון להביא את זה לתשומת לבכם.
זבולון אורלב: אני מבקש לצמצם בנושא הזה ולהתרכז בנושא שאתה אחראי לו.
זבולון אורלב: אם יש לך גם תשובות על חוק הקולנוע, כי אתה ממשלה, איך ממשלה מבטלת את חוק הקולנוע, אנחנו נשמח לשמוע.
זבולון אורלב: הנושא שלנו כרגע הוא נושא מוסדות התרבות שבאחריותך.
12961: מוסדות התרבות הם לא באחריותי.
12961: אולי אתה עוד לא יודע, אבל הממשלה טרם קיבלה את ההחלטה.
זבולון אורלב: הוזמנת לכאן מכיוון שאין מחלוקת בתוך הממשלה על כך שנושא התרבות והספורט עובר היום ויאושר היום בממשלה.
זבולון אורלב: זו סיבת ההזמנה.
זבולון אורלב: לא הזמנו אותך לדבר על רשת א' ולא הזמנו אותך לדבר על רשות השידור, אבל הערת – הערת.
זבולון אורלב: אני מבקש אם אפשר לצמצם בנושא.
12961: הזמנת אותי לדבר.
12961: אם אתה רוצה שאני אשתוק, אני מוכן לשתוק.
12961: אם זאת הרוח התרבותית שאתה רוצה להנהיג בדיונים של הוועדה שלך, אז תמשיך.
12961: אני את שלי אמרתי.
12961: תודה רבה.
זבולון אורלב: אם יש לך משהו לומר בנושא שלנו שעומד על סדר היום, בבקשה.
12961: אני אמרתי את דעתי על נושא תרבותי ממדרגה ראשונה שעומד על סדר היום.
12961: אם זה לא נוח לך לשמוע, בסדר.
זבולון אורלב: זה נוח לי מאוד לשמוע.
זבולון אורלב: יתקיים דיון על כך.
זבולון אורלב: עם כל הכבוד לך, אתה לא תקבע איזו ועדה תטפל באיזה נושא, כפי שקראתי היום באחד העיתונים.
זבולון אורלב: אני רוצה שכל אחד ידע את מקומו.
12961: אני לא קבעתי איזו ועדה תטפל באיזה ענין.
12961: זה לא המקום להגיב על דברים שהופיעו בעיתון.
זבולון אורלב: מר שי, אם יש לך משהו לומר לענין מדיניות התרבות.
12961: אדוני היושב ראש, אמרתי שהמשרד החדש, לכשיקבל לידיו את מלוא הסמכויות בעקבות החלטת הממשלה והחלטת הכנסת, יגבש כללים ומדיניות לנושא התרבות במדינת ישראל ויציג אותם ציבורית.
12961: אינני חושב שזה נבון ונכון ברגע זה להתייחס לסוגייה הזאת.
מיכה ינון: לא הייתי אומר שזאת בדיוק הקדמה מוצלחת למה שאני רוצה להגיד, אבל נתעלם מהמבוא הזה ואני רוצה להיכנס ישר לענין.
מיכה ינון: התרבות בישראל פעילה גם כשזה בוועדה כזאת או בוועדה אחרת וגם כשזה במשרד כזה או במשרד אחר.
מיכה ינון: התרבות בישראל היא מספיק חזקה לעמוד בכל המעברים הפוליטיים וכל הרפורמות.
מיכה ינון: ולכן אני רוצה להתייחס ולומר מה קרה פחות או יותר בשנת 1999 ומה אפשר לצפות כרגע - אלא אם יהיו שינויים דרמטיים בסדרי העדיפויות או בחלוקת המשאבים – על מה עומד לקרות בחודשים הקרובים.
מיכה ינון: המסגרת שאנחנו פועלים בה, המסגרת הרעיונית, בנויה על שלושה מרכיבים מרכזיים: הנושא הראשון הוא המצויינות ויושבים כאן מנהלים של גופים שבאמת מצטיינים בארץ וגם בקנה מידה בינלאומי, וישראל ידועה כמעצמה תרבותית-אמנותית בהרבה תחומים.
מיכה ינון: לצערי לא בכל התחומים, אבל בהחלט בהרבה תחומים.
מיכה ינון: אנחנו מקדישים תשומת לב הרבה לרב-תרבותיות של המדינה בלי להכריע אם אנחנו רוצים ליצור כאן תרבות אחידה ומאוחדת או תברות מבוזרת מבחינת הגוונים השונים הקיימים.
מיכה ינון: אנחנו מעודדים יוזמות שונות ואחר כך אולי ניכנס קצת יותר לפרטים.
מיכה ינון: אנחנו משתדלים באמצעים שעומדים לרשותנו גם ל תמוך בביזור של התרבות מבחינה גיאוגרפית כדי שלא הכל יהיה בתל אביב, ירושלים וחיפה, אלא באמת ברחבי הארץ.
מיכה ינון: בעיקר זה בא לידי ביטוי באירועים, בפסטיבלים, ולא כל כך בגופים קבועים כי הגופים הקבועים, איך שלא מזיזים אותם, בסוף הם מסתובבים סביב תל אביב, ירושלים ומקסימום חיפה.
מיכה ינון: הרשויות המקומיות במשברים ומצב הרשויות המקומיות בפריפריה עוד יותר קשה, אבל במספרים אפשר להוריח – ואני לא יודע אם אני רוצה להלאות אתכם בפרטים – שאנחנו משקיעים בגופים שבכל זאת נמצאים שפריפריה כמו להקת המחול הקיבוצית או התזמורת הקיבוצית, על תזמורת ותאטרון באר שבע ועושים זאת בסכומים שאין ספק שאם היינו בוחנים אותם רק במבחן המצויינות או במבחנים של פעילות – ואם הם היו ממוקמים בתל אביב נניח הם בהחלט לא היו מקבלים את התקציבים האלה - אנחנו בהחלט משקיעים מעל ומעבר כדי שהמוסדות האלה יחזיקו מעמד.
מיכה ינון: מקרה מיוחד נוסף של ביזור, שזה נשמע אולי מוזר אבל ירושלים היא עיר מיוחדת במינה מבחינת מוסדות התרבות והאמנות בה ואנחנו משתדלים לעשות מאמצים מיוחדים וגם לכסות את הבעיות של עיריית ירושלים וקרן ירושלים אבל האמצעים העומדים לרשותנו הם לא מספיקים כדי להתגבר על הגרעונות של העירייה ועל המשבר של קרן ירושלים.
מיכה ינון: בשנים האחרונות יצאו גופים ציבוריים שונים שהיו חלק מהתשתית התרבותית של מדינת ישראל כמו הסוכנות – והבוקר שמעתי ברדיו את יושב ראש הכנסת מגן עליה בהקשרים אחרים – כאשר לפי בקשת יושב ראש הסוכנות היינו צריכים לעזור לשמר את מוסד ביאליק, כיוון שהסוכנות בקיצוציה השונים נאלצה לקצץ גם במוסד ביאליק שהוא מוסד שהיא תמכה בו מאז הקמתו עוד הרבה לפני הקמת המדינה.
מיכה ינון: בא משרד החינוך ומאמצעיו הדלים היה אמור לכסות גם את יציאת הסוכנות ממוסד ביאליק ומעוד גופים שונים דווקא בפריפריה, כל מיני דברים שהסוכנות כמסורת היתה תומכת באירועים שונים ברחבי הארץ.
מיכה ינון: יושבת כאן נציגת בית לסין שהוא אחד התיאטרונים המובילים במדינת ישראל והוא מצליח בהכנסות עצמאיות מצויינות לכסות חלק מהנזק שנגרם לו מיציאת ההסתדרות.
מיכה ינון: אנחנו נכנסנו בחלק, עיריית תל אביב נכנסה בחלק אבל כל זה אוד לא מספיק ויש לנו עתירה לבג"צ של הוועד המנהל של בית לסין שטוען שעדיין כל ההתגייסויות האלה לא עונות על הצורך של בית לסין לשרוד ואנחנו צריכים להתמודד משפטית ולהסביר למה אנחנו לא תומכים בבית לסין בסכום נוסף של כשלושה מיליון שקלים.
מיכה ינון: היינו נותנים את התמיכה הזו בשמחה, לו היו לנו המשאבים.
מיכה ינון: התנועה הקיבוצית יצאה בחלקה וממשיכה לאיים ביציאה מהמוסדות הנהדרים שהקימה במשך השנים.
מיכה ינון: גם כאן אנחנו משתדלים לסייע, אבל באילוצים הקיימים הדבר לא מספיק.
מיכה ינון: התנועה הקיבוצית עונה במיוחד על נושא הביזור הגיאוגרפי, להקת המחול הקיבוצית נמצאת בצפון בגעתון, התזמורת נוסעת לכל רחבי הארץ דבר שדורש הוצאה מיוחדת.
מיכה ינון: כל הדברים האלה מקובלים עלינו, אנחנו תומכים בהם, אבל יש גבול לכוחות שלנו.
ראובן ריבלין: אתה נכנס כאן לפרטי פרטים של כל מיני מוסדות ואני לא יודע מה כוונת המתאר.
ראובן ריבלין: הייתי מציע אולי שתאמר מהו התקציב המתוכנן לתרבות ולאמנות בישראל בשנת 2000 ומה בכוונת חוק ההסדרים לקצץ מאותו תקציב שהוא מתוכנן ושהוא מתוכנן לא לתכנן.
ראובן ריבלין: נדמה לי שלשם כך באו לכאן האנשים.
ראובן ריבלין: כל אחד מהמוסדות כאן יודע בדיוק מה הוא עושה ולצערו הרב הוא גם יודע מה הוא לא עושה.
זבולון אורלב: אני תומך בשאלה המדריכה הזאת וקצת רוצה להרחיב אותה.
זבולון אורלב: אני מבקש שתתייחס גם לעניין ההצעה שכולנו שומעים לבטל בחוק ההסדרים את חוק הקולנוע.
לימור לבנת: לא רק.
לימור לבנת: מעבר לביטול של חוק הקולנוע בחוק ההסדרים מדובר גם בביטול החובה של הרשות השנייה להפקות מקור בהיקף של שני אחוז,
לימור לבנת: בקיצוץ דרמטי ביותר של התקציב להפקות מקור בכבלים, ובקיצוץ של הערוץ הקהילתי.
לימור לבנת: זאת אומרת, כל ארבעת הפרמטרים האלה מיועדים ממש בשבועות הקרובות להגיע אלינו ולכן אולי כדאי להרחיב את זה.
מיכה ינון: אני שמח לשאלות המדריכות ואני מחזיר את הכדור למגרש הזה.
מיכה ינון: זה קצת משונה שאתם שואלים את הפקידות ככל שתהיה בכירה.
מיכה ינון: הכנסת היא שצריכה להתמודד עם כמה החלטות.
מיכה ינון: אני עובר לשנת 2000.
מיכה ינון: התקציב כפי שהיה בשנת 1999 היה בסדר גודל של 350 מיליון שקלים.
מיכה ינון: התקציב לא כלל את חוק הקולנוע שבו תוקצב ענף הקולנוע לשנת 2000 כי בשנת 1999 זה היה בתוך ה-350 מיליון וזה היה כעשרים מיליון שקל בחלוקה לקרנות שלא ניכנס לפרטים, ואנחנו כבר עסוקים בהקמת המועצה לקולנוע על פי החוק החדש.
מיכה ינון: כפי שכבר נאמר פה הממשלה החליטה בחוק ההסדרים להוציא את העיקר מן הספר, את סעיף 11, מה שכבר מכונה בידי הקולנוענים צ'פטר 11.
מיכה ינון: אם מוציאים את סעיף 11, בעצם מעקרים את כל החוק, כי כדי לחלק את העשרים מיליון שקל – אני יכול לומר לכם בעל פה איך הוא חולק בשנת1999 ואני חושב שחלוקה פחות או יותר סבירה לעומת הסכום – לא צריך מועצה ציבורית, מריבות ופעילות מסובכת כדי לחלק את מה שחולק עד היום.
מיכה ינון: כל הרעיון היה לתת הזדמנות לקולנוע שלצערי הוא לא עומד היום באותה תנופה של ענפים אחרים בתרבות הישראלית כמו תיאטרון, אופרה, מוסיקה, אמנות פלסטית.
מיכה ינון: הקולנוע, מכל מיני סיבות, בעיקר לטענת הקולנוענים מסיבות תקציביות, לא הגיע לאותם הישגים כמו התחומים האחרים בארץ ובעולם ולכן היתה מחשבה מאחורי החוק הזה, לתת הזדמנות, לעלות כיתה מבחינת התמיכה הציבורית ולהגיע למצב שלפחות הטענה שהכסף הוא הבעיה המרכזית קצת תרד ותהיה הזדמנות לקולנוענים הישראלים להראותראות את כוחם מבלי לחץ שלא יהיו מסוגלים לגמור סרט.
מיכה ינון: בשבוע שעבר היתה הקרנת בכורה חגיגית של סרט תיעודי שנקרא 'הקומדיאנטים' על משפחת בורשטיין ואנחנו התגייסנו ברגע האחרון באמצעות המועצה הלאומית לתרבות האידיש כדי להשלים את הסרט בחמישים אלף דולר.
מיכה ינון: זה סרט מצויין שפעם ראשונה הסינמטק מילא את שני אולמותיו ביחד ואנשים ישבו על המדרגות ומחאו כפיים והייתה הצלחה גדולה, אבל כל הסרט הזה לא היה נגמר לולא במקרה הוקמה השנה המועצה לתרבות האידיש והיא עוד לא הספיקה להוציא את כל התקציב שלה והשקיעה תקציב ברגע האחרון בסרט הזה.
מיכה ינון: הנושא המרכזי כפי שאמרתי, החידוש שהיה אמור להיות בשנת 2000 היה נושא הקולנוע.
מיכה ינון: בדברים האחרים הודיעה לנו הממשלה – אני לא קיבלתי הודעה בכתב באופן רשמי, אבל כך נכתב בעיתונים ודובר – שתקציב התמיכות של התרבות, באופן רשמי, אבל כך נכתב בעיתונים ודובר – שתקציב התמיכות של התרבות, שזה בעצם הדבר העיקרי שאנחנו עסוקים בו, יקוצץ בעשרה מיליון שקלים מתוך 350 מיליון.
מיכה ינון: אנחנו כמובן הגשנו תקציב עם גידול טבעי.
מיכה ינון: עם גידול רעיוני, עם התפתחויות, עם תמיכות הולכות וגדלות בפריפריה ובפסטיבלים שהמדינה מוצפת בהם, ורעיונות לקראת שנת 2000 במוזיאונים ובכל מיני מקומות אחרים, אבל לכל הדברים האלה התשובה היתה שלא רק שלא נקבל תוספת אלא יהיה קיצוץ של עשרה מיליוני שקלים ואנחנו עכשיו מתלבטים - וכמובן השר והמנכ"ל יצטרכו לקבל החלטות – אם הולכים בקיצוץ לאורך כל החזית של שלושה-ארבעה אחוזים.
מיכה ינון: לא רק שלא תהיה תוספת שכבר כמה שנים בעצם נשחקה, אלא תהיה הורדה של עשרה מיליון וזה מעבר לנושא של הקולנוע.
מיכה ינון: אני חושב שיש לנו כאן שתי ועדות כנסת שמתמודדות על התרבות ואני מקווה שהן יתאחדו במאבק נגד הקיצוץ ולא רק קיצוץ כי לדעתי צריכה להיות איזו שהיא תוספת של גידול טבעי.
מיכה ינון: התרבות בארץ, כפי שכולם עוקבים ורואים, היא מתפתחת וגדלה, אם כי יש לה בעיות לא מעטות.
מיכה ינון: אני מקווה שהן יתאחדו גם כדי למנוע את ביטול סעיף 11 לחוק הקולנוע שהיה אמור לתת את ההזדמנות הראשונה, האמיתית והרצינית לקולנוענים בישראל.
אברהם בורג: אדוני היושב ראש, חברי וחברותי חברי הכנסת, אדוני המנכ"ל וכל שאר המוזמנים.
אברהם בורג: אני רואה כל כך הרבה פנים של חברים מוכרים, קרובים ורחוקים, שנעים להיפגש, נעים להיזכר.
אברהם בורג: טוב שיש פגישות של ועדות מדי פעם.
אברהם בורג: שמעתי את הדברים בעיון ואני חושב שאחד הדברים – לחשתי את זה באוזנו של היושב ראש – שלפחות לי היה חסר בתהליך הפתיחה זה איזה שהוא נסיון לדבר על הקורדינאוטות שבתוכם אנחנו נמצאים לפני שאנחנו נכנסים לפרטים, בתוך איזה עולם קונספטואלי של תרבות נמצאת מדינת ישראל או נמצאת החברה הישראלית.
אברהם בורג: אמר לי היושב ראש שזה באמת הדבר שלשמו התכנסנו ובו אנחנו רוצים לעסוק.
אברהם בורג: אינני חבר בוועדה אבל אני יודע עוד מתקופת היותי יושב ראש ועדת החינוך והתרבות שהנושא הזה ניצב תדיר על סדר היום, אלא שלעתים העיסוק הוא כזה שהחינוך גוזל כל כך הרבה זמן, כמו שהיה עד היום, והתרבות היא בעצם צ'ופר לשר ולחברי הכנסת לפתיחה וסגירה של תערוכות ואירועים ואתה לא שם אותו במוקד של סדר היום.
אברהם בורג: עצם הקמת המשרד החדש שהרבה זמן חשבנו שהוא דבר נכון מאוד כדי להביע את העצמאות של נושא התרבות בישראל ולא בתור תוספתן של מערכת החינוך הישראלית, הוא דבר נכון.
אברהם בורג: העובדה שיש היום משרד נפרד גם מאפשרת לוועדה או לוועדות לעבוד באמת מול הנושא הזה כשלעצמו מול משרד ממשלתי.
אברהם בורג: על כן גם ברכות ואני מקווה שהדבר יעבור היום בממשלה ואז גם המשרד הממשלתי שעובר ממול הוא גם גוף שניתן לעמוד מולו ולהתייחס לנושאים.
אברהם בורג: אני רוצה להוסיף עוד דבר אחד לפני שאני אגע בכמה נקודות שאני חושב שכדאי שנחשוב עליהן בתוך הגדרת הקונספציות.
אברהם בורג: אני אינני רואה את תפקידה של הכנסת בתחום התרבות אך ורק כנושא פסיבי של בוא נשמע מה יש לממשלה לעשות ולהגיד כן או לא ונלך הביתה.
אברהם בורג: אני רואה את התפקיד הפרלמנטרי בנושא התרבות כתפקיד אקטיבי.
אברהם בורג: אם מדובר בנושא חקיקה, אם מדובר בנושא שדולה ואם מדובר בנושא נוכחות.
אברהם בורג: הרבה מאיתנו היו שותפים להצעה בעבר שעלתה בוועדת החינוך ולא הושלמה, אבל אני יודע שחברת הכנסת ענת מאור, חבר הכנסת זבולון אורלב וחברים אחרים רוצים לחיות אותה, של הקמה סטטוטורית של רשות תרבות עצמאית במדינת ישראל על כל המשתמע מהדבר הזה, על מנת שלא יהיה מצב שהתרבות בסופו של דבר תהיה פועל יוצא של רוח פוליטית נושבת, אלא יסוד קבוע וממוסד בתוך החיים שלנו שאנחנו צריכים לחיות איתו כחלד ממכשירי הפעולה בתוך החיים התרבותיים.
אברהם בורג: ללא ספק יש מקום לדיאלוג בין המחוקק לבין המבצע, בין הכנסת לבין הממשלה, אבל אני חושב שיוזמות מן הסוג הזה הן יוזמות שטוב שתהיינה, טוב שתצאנה מכאן ותחלנה את הפעולה.
אברהם בורג: בתוך כל הדברים האלה כמה מלים מאוד כלליות על איפה אני רואה את העולם התרבותי שבתוכו אנחנו פועלים.
אברהם בורג: המלה תרבות בעברית היא מלה מאוד בעייתית.
אברהם בורג: הפעם הראשונה נדמה לי שתרבות מופיעה במקורותינו, היא מופיעה במקרא במושג של תרבות אנשים חטאים, היא מופיעה באיזה שהיא קונוטציה שלילית.
אברהם בורג: לא פלא שהרבה מאוד פעמים אנחנו נמצא במקומותינו מתח כמעט מובנה בין אלה שרואים את התרבות כביטוי כמעט הייתי אומר להתעלות רוחנית.
אברהם בורג: אני מאוד מקווה שהוועדה וכל הנוכחים כאן רואים את התרבות בצד של ההתעלות הרוחנית, אולי כרמה העליונה של הביטוי האנושי, של היכולות האנושיות הפנימיות לא כצד של החטא.
אברהם בורג: ללא ספק עניינים שעומדים ברקע העמוק של דת ומדינה, הם דברים שמשחקים גם בתוך עולם התרבות שלנו.
אברהם בורג: אנחנו חיים בתוך עולם מוחק גבולות וכל כך הרבה מאיתנו נהנים להגיד שעכשיו בעולם האינטרנט, עכשיו בעולם ה-MTV עכשיו בעולם ה-סי.
אברהם בורג: אן.
אברהם בורג: העולם מוחק גבולות ואנחנו לא שמים לב שהתופעה איננה חד כיוונית אלא התופעה היא דו-כיוונית.
אברהם בורג: ביום שבו נולד ה-סי.
אברהם בורג: – נולד המקומון של מלבס.
אברהם בורג: ביום שבו נמחק הגבול – נולדה הרב-תרבותיות.
אברהם בורג: ביום שבאנו לאדם הבודד או ל חברה ואמרנו לה תראי, זה גדול , זה עולמי, זה אוניברסלי, זה קורה בשיקגו וזה קורה בתל אביב – אנשים אמרו שהם רוצים גם משהו יותר אינטימי, אנחנו רוצים משהו שלנו, אנחנו רוצים משהו ייחודי, אנחנו רוצים משהו שמביע אותנו, אנחנו רוצים להרגיש משהו שהוא חלק מן הזהות שלנו.
אברהם בורג: הרב תרבותיות בתוך העולם – אני עוד לא מגיע לרב תרבותיות בתוך החברה ישראלית – היא חלק מן התגובה למחיקת הגבולות התרבותית שקורית בעולם.
אברהם בורג: כאשר אנחנו מדברים על תרבות, שני ההיבטים - האוניברסלי והפרטיקולרי – צריכים להיות המקורות המעשירים אותנו, גם מה שבא מבחוץ ואנחנו רוצים להפנים אותו והקשרים לצורך הענין במופע מתעתעים בניו-יורק לבין מיומנה הוא אינטראקציה נכונה.
אברהם בורג: בצד השני, מה שנובע מתוכנו שצריך לבוא ולהיות מובע.
אברהם בורג: אם הייתי רוצה להגיד את זה, הייתי אומר שבהרבה מאוד תחומים אני רוצה לראות את תרבות היהדות - היהדות איננה דת אלא התרבות כציביליזציה – ומצד שני הייתי רוצה לראות גם את יהוד התרבות הישראלית.
אברהם בורג: הרבה פעמים שני הדברים האלה הולכים כקווים מקבילים שלא נפגשים.
אברהם בורג: יש יצירות במקום אחד שמוגדרות כיהודיות, ויצירות במקום אחד שמוגדרות ככלליות, ומעט מאוד דברים הם אינטר-אקטיביים.
אברהם בורג: אם אני רוצה להמשיך את זה לעוד צעד אחד נוסף, אני אגיד את הדבר הבא.
אברהם בורג: זאת חכמה ששמעתי משני אנשים שנמצאים כאן בחדר, גם מדוד אלכסנדר וגם מיעקב.
אברהם בורג: חסר לנו במדינת ישראל מוסדות תרבות לאומיים.
אברהם בורג: חסר לנו מקומות שאנחנו נגיד שזה התאטרון הלאומי שלנו.
אברהם בורג: זה היה הביטוי שדוד השתמש בו כמעט לפני עשור באחת השיחות בינינו.
אברהם בורג: חסר לנו תאטרון לאומי, חסר לנו את החוק בית הספרים הלאומי.
אברהם בורג: זה התפקיד שלנו כמחוקקים שכאשר אנחנו מדברים על הקונספציה של תרבות, אנחנו צריכים כמה מקומות שבהם אנחנו נדע שאלה בעצם נכסי צאן ברזל של התרבות שלנו שיוגדרו בשיח, שיוגדרו בדיאלוג, שיוגדרו בסדרי עדיפויות, אבל יוגדרו ולכל אחד יהיה ברור.
אברהם בורג: המחוקק הישראלי, לא על פי נטיה פוליטית או לא על פי מדיניות של פקיד מוכשר ככל שיהיה.
אברהם בורג: החוק הישראלי קבע שאלה נכסי צאן הברזל של התרבות הישראלית.
אברהם בורג: זה מביא אותי אל הנקודה האחרונה ובכך אני אסיים.
אברהם בורג: אני לא בקיא היום מה קורה בשנים האחרונות בהקצאת משאבי התרבות במדינת ישראל אבל יש לי הרגשה שבשני מקומות אנחנו לוקים: הנקודה הראשונה.
אברהם בורג: במקום האחד אנחנו לא מספיק מתגמלים או משפים או מממנים תרבות שאיננה מיינסטרימיסטית, בין אם מדובר על סוגיות של מרכז ופריפריה ובין אם מדובר על יצירות חדשות, או על גישות חדשות, או על אישים ישנים או אחרים ממה שהוא המיינסטרים של התרבות הישראלית.
אברהם בורג: תרבות, ודאי בעידן רב-תרבותיות בתוך החברה הישראלית, צריכה להסתכל באותה עין על תיאטרון המתנ"ס ועל תיאטרון בית הגפן הזה ועל משחק הכדורגל לצורך העניין או על האופרה או על תיאטרון הרחוק או על כל דבר מן הסוג הזה.
אברהם בורג: הנקודה השנייה.
אברהם בורג: לא כל תרבות יש לה רייטינג טוב.
אברהם בורג: לא כל רייטינג הוא לא תרבותי, אבל לא כל תרבות זוכה לרייטינג טוב.
אברהם בורג: הדברים שאנחנו צריכים להתמודד אתם בין השאר זה לתרום לאיכויות, גם אם לא בהכרח הן זוכות לכמויות כי האיכויות בסופו של דבר דומות בעיני לקורטוב של מיץ פטל שנשפך לתוך בקבוק של מים צלולים.
אברהם בורג: המים הצלולים הם שקופים, הם חסרי זהות ולפעמים רק כפית אחת של מיץ, של צבע, משנה את כל המרקם של המיכל כולו או של כל מאגר המים כולו.
אברהם בורג: לפעמים דבר אחד מאוד איכותי אבל שאיננו זוכה לנוכחות רוב או לביקור רוב או למסה של חיכוך עם החברה הישראלית, יכול להשפיע בסופו של דבר על כל התרבות הישראלית.
אברהם בורג: אם אמעט מכל הדברים שאמרתי כאן נהיה מסוגלים לתרגם אותם לחקיקה, למעשה, לשינוי ערכים, לו זה יהי חלקנו, וברוכה תהיה הוועדה – ובייחוד היושב ראש – על כך שהנושא הראשון שנפתחה בו העבודה האמיתית של הכנסת, בניגוד לשבועיים-שלושה של השאריות של המושב הקודם שהיה לנו, הוא בנושא התרבות.
ענת מאור: אדוני יושב ראש הכנסת, יושב ראש הוועדה, חברי הכנסת וכל המוזמנים, גם אני רוצה לברך מאוד על הדיון.
ענת מאור: אני רואה בתרבות לא את הנשמה היתרה אלא אני רואה בתרבות את הבסיס של כל אורחות החיים, של המחשבות, זה יוצר את העומק.
ענת מאור: בוודאי בתקופת השלום שאני מקווה שיתקדם, תרבות של שלום.
ענת מאור: לגבי ההליך, חבר הכנסת אורלב כבר הסביר.
ענת מאור: בכל מקרה המחלוקת לא תהיה פה.
ענת מאור: מה שיוחלט יהיה מקובל על כולנו.
ענת מאור: היום זה נדון בממשלה, לאחר החלטת הממשלה זה יבוא לוועדת הכנסת.
ענת מאור: בין אם זה יבוא לוועדת המדע, תרבות וספורט או בין אם זה יבוא לוועדת החינוך - אני אישית מתחייבת להמשיך בכל מאבק ואת האנרגיה המשותפת אנחנו כמובן נקצה לצרכים ולתקציבים.
ענת מאור: אני חושבת שהתקציב שלנו בכנסת הוא להשיג כמה יעדים.
ענת מאור: יושב ראש הכנסת ציין את החוק של המועצה הלאומית לתרבות ואמנות, וזה הדבר הראשון.
ענת מאור: למעשה זה מונח על שולחן הכנסת במשך שבע שנים.
ענת מאור: יושב ראש הכנסת הגיש את זה בשנת 1992, אבל בגלל המעבר לסוכנות זה נתקע לקראת קריאה ראשונה.
ענת מאור: כך היה גם בכנסת הקודמת.
ענת מאור: לדעתי זה היעד הראשון.
ענת מאור: אם תוך שנה-שנתיים נוכל לגבש ולעבות את זה, נוכל להכניס סעיף לתקציב.
ענת מאור: זה לא מספיק שתהיה רשות עצמאית אלא חשוב שיהיה מוגדר בחוק.
ענת מאור: אנחנו רוצים להציע אחוז אחד מתקציב המדינה, אבל גם אם יהיה חצי אחוז זה יהיה טוב מאוד לעומת המצב הנוכחי.
ענת מאור: היעד השני זה התקציב הנוכחי.
ענת מאור: מעבר לקואליציה ואופוזיציה, אנחנו לא יכולים להסכים לביטול סעיף 1 של חוק התקציב.
ענת מאור: חברי הכנסת ריבלין, צוקר ויהב העבירו את החוק בכנסת האחרונה.
ענת מאור: אני רק יכולה לומר שהשר אורון לקח על עצמו כבר עכשיו, עוד לפני שהתקציב יוגש בסוף אוקטובר לכנסת, לנסות להוריד את הגזרה הנוראית הזו מחוק ההסדרים.
קריאה: מה אם הוא לא יצליח?
ענת מאור: קודם כל אני אומרת שזה השלב עליו עובדים.
ענת מאור: אם הוא לא יצליח, אנחנו נעשה את כל המאמצים את כל העבודה.
ענת מאור: אני גם חושבת שיש סיכוי כי מדובר במאבק ציבורי שאני מניחה שנצליח בו.
ענת מאור: לטווח ארוך אני רואה בנושא התקציבי את מעמד האומן.
ענת מאור: אני חושבת שאנשי התרבות בישראל לא משתכרים די והכנסת צריכה לדאוג לזה, אם בחקיקה ואם במאבק ציבורי.
ענת מאור: הנושא השלישי הוא נושא המדיניות ולא נוכל להרחיב בו, אבל יש לנו את המחקר האחרון שיצא של פרופסור אליהו והמחקרים של זוהר שביט.
ענת מאור: הסטטיסטיקה שמבקרים בתאטרון יותר מאשר במגרשי הכדורגל מאוד מעודדת אותנו.
ענת מאור: כל הדיון על התרבות, יהודית ואוניברסלית, תוך הדגשת תרבות של מיעוטים, של פריפריה, זה חלק מהדיון הציבורי הכללי שחשוב מאוד לקיים אותו.
ענת מאור: הנקודה הרביעית היא חינוך.
ענת מאור: אני מאמינה מאוד בחינוך לתרבות.
ענת מאור: הייתי רוצה שבמקום הסיסמה רכב לכל פועל, תהיה הצגה וקונצרט לכל ילד, לכל ילד בכל אזור ואזור במדינה ושיהיו המשאבים הלאומיים לכך.
ענת מאור: הנקודה החמישית היא שילוב עסקים בתרבות.
ענת מאור: אני יודעת מה קורה במדינות אחרות.
ענת מאור: הדגם של צרפת ואיטליה צריך להיות חלק מהמשאבים.
ענת מאור: אני יודעת שעוסקים בזה גם פה, אבל אני חושבת שצריך לתת לזה הרבה יותר דגש.
ענת מאור: הייתי רוצה שנעסוק גם בתרבות החיים וגם בעזרת הציבור הנהדר שיושב כאן.