GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חנא סוייד: אני מקווה שגם אתם תתחשבו במצב שעכשיו פטור ממע"מ הולך להיות במודה.
חנא סוייד: אולי תוכל להתייחס אם תוכל ואם תרצה לעניין הבלאי המואץ.
<איתן פרנס: לגבי המע"מ, קריאת ביניים.
<איתן פרנס: אנחנו פנינו לרשות המסים, הנושא הוא לא חדש בעולם.
<איתן פרנס: בית הדין האירופאי הגבוה לצדק פטר ממע"מ מערכות מונה נטו צרכניות.
<איתן פרנס: זאת אומרת, הסוגיה שכאן בישראל דנים בה היום ותהיה ישיבה עם רשות המסים, בדיוק מחברת חשמל הסבירו שאולי זה לא כך, אז כבר הנושא עלה באירופה לערכאה הכי גבוהה משפטית, יש כבר הכרעה וכבר מסרנו את החומר המשפטי גם לרשות המסים, שם יש פטור ממע"מ למתקני מונה נטו לייצור עצמי.
חנא סוייד: אני אמרתי זאת מכיוון שהייתי הרבה זמן בוועדת הכספים על מע"מ אפס, אז באירופה החכימו, והם מדברים על מע"מ אפס גם לאנרגיה מתחדשת, אני חושב שזה עושה שכל.
<איציק יוניסי: אני מהמשרד להגנת הסביבה, בתחום של אנרגיות מתחדשות.
<איציק יוניסי: הדיון הזה מאוד חשוב, אנחנו מעריכים אותו, והייתי שותף גם בדיון הקודם שלך, ואני שמח שאתה החלטת לפעול בכיוון הנכון, כי אנחנו רואים בזה ערך מוסף גדול מאוד למשק הישראלי בכלל ותרבות הצריכה בישראל, ולהפחתת פליטות, ולזיהומים ולעוד המון אמנות שאנחנו חתומים עליהם כממשלה וכרגע לא עומדים ביישום שלהם.
<איציק יוניסי: הדבר שמפריע יותר מכל בכל הדיון הזה, וגם בדיונים הקודמים זה לוחות הזמנים.
<איציק יוניסי: כל צעד שנעשה כאן נעשה בכיוון הנכון, אבל אנחנו לא מגדירים פה לא לוחות זמנים ואנחנו ולא מנסים אפילו לקבל אפילו איזושהי עמידה - - -
חנא סוייד: ממשרד הפנים יש לנו לוח זמנים.
חנא סוייד: אנחנו נעמוד על כך שזה אכן התממש.
<איציק יוניסי: אנחנו בספק.
<איציק יוניסי: אני אישית אשמח לראות את זה כשזה זז בתהליכים הרבה יותר מורכבים במיוחד שהדברים כבר כמו שהם טוענים גמורים וחתומים ונעולים, וזה נשאר בסך הכול להגיע לדיון בוועדת הכלכלה.
<איציק יוניסי: אותו דבר לעניין רשות המסים, הסוגיה הזאת של מונה נטו, יושב פה נציג של רשות החשמל, אני אישית מכיר אותה כבר קרוב לשנתיים פה במדינת ישראל.
<איציק יוניסי: זה לא משהו חדש, חדש צריך להגדיר לוחות זמנים, חדש זה חודש, חודשיים, שלושה.
<איציק יוניסי: אם דרוש חומר, דרושה הבהרה, דרוש מידע נוסף, אנחנו נשמח לשתף פעולה.
<איציק יוניסי: יושב פה נציג של רשות החשמל, כל חומר שתרצו, אני בטוח שהוא יעביר לכם בצורה הכי קואופרטיבית שיכולה להיות, כי הם רוצים לקדם את זה.
<עופר שרון: את ההנחיה שלנו הראשונה הוצאנו כבר כמעט לפני שלוש שנים כפי שאמרתי, באוגוסט 2011.
<עופר שרון: כל אימת שפונים אלינו עם החידושים והטכנולוגיות, ואני כבר יכול לומר שמתוך הישיבות שאני הייתי שותף להן, אני מבין שזה תהליך דינמי של התפתחות.
<עופר שרון: כלומר, לפחות האינפורמציה כפי שהובהרה לנו בשעתו השתנתה לעומת האינפורמציה שנחשפנו לה לאחרונה למשל לפני חודש.
<עופר שרון: אז בסדר, אנחנו מנסים ללוות ולתת את הגיבוי המקצועי באופן שוטף להתפתחות הזאת.
<איציק יוניסי: אני אישית - - - לפני כשנה בסוגיה של פחת מואץ ועדיין לא קיבלתי תשובה.
חנא סוייד: באמת אנחנו בתחום הזה פועלים בקצב מאוד גבוה, מאוד מהיר, כך שאתם חשופים לשינויים אולי כל חודש חודשיים.
חנא סוייד: צריך להתאים את ההתייחסות לאקלים של שינוי, של קצב שינוי.
<עופר שרון: אני מבקש ליידע עוד פעם בצורה ברורה, שהוקם צוות שכוללת את אנשי רשות המסים הן מס הכנסה והן מע"מ שנפגש בצורה די קבועה בנושא הזה כדי ללמוד את הסוגיות ולתת את המענים באופן שוטף.
<איתן פרנס: הרי לא השתנתה כלום בטכנולוגיה, הפחת המואץ למתקנים פוטוולטאיים הוא על אותו מתקן, רק שמה, הוא הסתיים לפני שנה ומאז ועד היום יש ריק, אנחנו לא יודעים אם יש פחת מואץ, אין פחת מואץ.
<איתן פרנס: צוות יישב וימשיכו לדון ומתי יהיה לנו פחת מואץ?
חנא סוייד: אתה מוכן לקחת את העניינים האלו לבדיקה?
<עופר שרון: אני בהחלט אבדוק אותם במסגרת הצוות שקיים ושאמור להיפגש בקרוב שוב.
חנא סוייד: הוועדה תפנה ותקבל תשובות.
חנא סוייד: להתייחסות של נציג משרד לאיכות הסביבה, דווקא בנוסף להיבטים הכלכליים של העניין כאן, שהם חשובים ביותר, כי אנחנו לא חושבים על אנשים צדיקים, הם קיימים, אבל בשביל להכניס את האנרגיה המתחדשת לא צריך רק לחשוב על צדיקים, ולא רק במונחים כלכליים.
חנא סוייד: אני חושב שצריך משרד איכות הסביבה להדגיש את החשיבות של העניין של פליטות, ושהעניין של הפליטות משפיע גם על הבריאות.
חנא סוייד: יש גם הסכמים בינלאומיים עד 2050, צריך להקטין את הפליטות ב-80%, גם אם תעבור לכל ייצור החשמל במדינה, יעבור לגז, אנשים חושבים שגז אפשר לאכול אותו, הוא רק ב-30% פחות מפחם מבחינת פליטות.
חנא סוייד: את הדבר הזה בהחלט משרד איכות הסביבה צריך להדגיש עם כל ההשפעות הבריאותיות והסביבתיות של העניין, זה מאוד חשוב.
<איציק יוניסי: את העבודה בנושא הזה אנחנו עשינו והגשנו לוועדת קנדל שעסקה בנושא, קיבלו את המלצותינו באופן חלקי.
חנא סוייד: אני רוצה לבקש מרשות לשירותי חשמל, לספר לנו בקצרה כמובן, אין מקום להרבה סיפורים, כי אנחנו מתקרבים לסיום המשדר, אני על תקן שדרן עכשיו כאן.
חנא סוייד: מה אתם בשביל ליידע את הציבור שכל בית אב בפוטנציה בישראל יכול להיות שותף בייצור חשמל, גם לתרום וגם ליהנות מהפרות של הדבר הזה.
<רוני קבלו: אמנם זה נאמר, אבל לברך על הדיון הזה בוועדה ועל העיסוק שבעינינו מאוד חשוב ומבורך, כמובן גם להודות.
<רוני קבלו: אנחנו מקבלים פה לא מעט סיוע מגופים אחרים שיושבים פה מסביב לשולחן, וגם לאיתן, ורואים את הקידום של התחום הזה כמהלך משותף שכולנו צריכים לתת לו יד.
<רוני קבלו: אני רוצה להודות בנושא הזה על שיתוף פעולה גם לרשות המסים, המשרד להגנת הסביבה, גורמי התכנון ועוד.
<רוני קבלו: אנחנו את הסדרת מונה נטו, הסדרה שאני רק כדי להזכיר, זו הסדרה שהרשות יזמה אותה, לא הונחתה לפרסם אותה, היא יזמה אותה על בסיס סעיף בהחלטת הממשלה מ-2011, שבעצם איפשר לה לפרסם הסדרות שאין בהן עלויות עודפות לצרכנים מעבר למכסות של הממשלה, והרשות בעצם לקחה את היוזמה, פרסמה את ההסדרה, קבעה לה מכסה מאוד גדולה של 400 מגה ואט, והיום למעשה אנחנו נמצאים בעולם שבו כל צרכן במדינת ישראל יכול להקים מתקן ולבצע על ידי תהליך פשוט של התחשבנות.
חנא סוייד: מה אתם עושים בשביל להפיץ את הידע?
<דני דנן: למה זה לא מבוצע?
<רוני קבלו: אנחנו כרגע נמצאים מעבר כמובן לפעילויות השוטפות שבהן אנחנו אתר של הרשות, אנחנו נמצאים במגעים עם היזמים ודרכו אנחנו מעדכנים את הציבור על פעולתנו, מפרסמים שימועים ציבוריים וכו'.
<רוני קבלו: מעבר לזה, אולי נציג להגנת הסביבה ירצה להרחיב, אנחנו מתכננים איזשהו קמפיין משותף ביחד איתם שיביא למודעות הציבורית ברמה גבוהה יותר את הנושא של מונה נטו, שבעצם ייצור חשמל סולרי לצריכה עצמית.
<רוני קבלו: מעבר לזה, בהמשך למה שנאמר פה, אני יכול לעדכן שהרשות בשבועות הקרובים אנחנו מתכוונים או שואפים לעלות לדירקטוריון הרשות למליאת הרשות שינויים באמות המידה בהתאם לשינויים שמינהל התכנון מבצע על מנת שבאמת התאפשר להקים פה מתקנים ללא היתר בנייה בקלות רבה יותר, הדבר הזה, דרך אגב, הולך ליצור להערכתנו לפי מה שאנחנו רואים, שומעים מהיזמים, הולך ליצור שינוי מאוד דרמטי באופן שהוא מיישם את ההסדרה, ושמדינת ישראל עד היום הייתה באופן יחסי מדינה שבאופן השוואתי יילקח בה הרבה זמן להקים מתקנים על גגות.
חנא סוייד: אני הולך לקיים ישיבה בעתיד הקרוב על העניין של מונה נטו.
חנא סוייד: אני חושב שזה אחד העניינים המאוד מרכזיים, נקיים דיון על הנושא הזה באופן ספציפי.
חנא סוייד: אפתח עם ד"ר יניב רונן, סיפרתי לכם על המסמך שהוא הכין עבורנו כחומר רקע לדיון הזה.
חנא סוייד: בקצרה אני מבקש.
<יניב רונן: נדלג על כמה דברים, ונגיד רק את הדברים הבאמת חשובים.
<יניב רונן: קודם כל, אדוני, התחלת בזה שיעד הביניים של החלטת הממשלה ל-2014 פספסנו, ועכשיו הממשלה צריכה לראות איך עומדים ביעד הסופי של ההחלטה 10% ב-2020.
<יניב רונן: הממשלה צריכה להחליט אם היא באמת רוצה את זה, בדרך כלל, דברים כאלה בשיטת ממשל שלנו קורים אם יש להם איזה פרויקט טוב איזה מישהו דוחף אותם.
<יניב רונן: נראה לי שמי שהמועמד לזה במקרה הזה זה משרד האנרגיה שצריך לקחת את זה לידיים שלו.
<יניב רונן: כפי שאמרו פה הרגולציה והתחום הוא מאוד דינמי.
<יניב רונן: עד לפני כמה שנים הדבר שהיה מכריע בהקמת מתקן היה הפאנלים והעלות שלהם, ואז לצד העלות של הפאנלים כל הדברים האחרים הארנונה והמס וההיטל התגמדו.
<יניב רונן: מאחר שמחירי הפאנלים ירדו, אז הדברים האחרים הפכו להיות הרבה יותר משמעותיים, ולכן גם צריכים לטפל בהם אם רוצים שהתחום באמת התקדם.
<יניב רונן: בעניין הפטור ממס.
<יניב רונן: הפטור ממס ניתן בהחלטת ממשלה ב-2008, כלומר, עוד לפני ההחלטה שקבעה את יעדי האנרגיה המתחדשת.
<יניב רונן: יפה שעכשיו רשות המסים לומדים את הנושא, אבל היה שש שנים ללמוד אותו.
<יניב רונן: אני לא יודע מה נעשה בשש השנים האלה, מה שאני כן יודע, שפטור ממס ניתן מכוח חוק תקנה או צו, אי אפשר לתת פטור ממס מכוח החלטת ממשלה.
<יניב רונן: מה שלי נאמר, שרשות המסים עכשיו עובדת על תיקון חקיקה שיסדיר את הפטור ממס למתקנים שיוקמו עד סוף פחות 2014.
<יניב רונן: 2014, במונחים של חקיקה כבר נגמרה פחות או יותר, בוודאי כשכנס הקיץ של הכנסת עומד להסתיים עוד שבועיים.
<יניב רונן: בעניין ארנונה, זה יפה שכולם מסכימים ואין מחלוקת, גם היזמים מסכימים שזה דבר שתרחף לשלם עליו ארנונה בוודאי אם יש הכנסות.
<יניב רונן: לא ראיתי פה נציג אגף התקציבים.
<יניב רונן: אבל זה כרגע יושב באגף התקציבים, ויש חלון הזדמנות, אפשר להביא את זה לאישור עוד בכנס הקיץ של הכנסת.
<יניב רונן: אלה הדברים העיקריים.
<יניב רונן: תודה.
חנא סוייד: בבקשה, דרור בוימל.
<דרור בוימל: רכז תשתיות בחברה להגנת הטבע.
<דרור בוימל: דיברו פה על נושאי מיקרו שמאוד חשובים כדי לקדם את הענף הזה, אני חושב שנקודה אחת מאקרו, ואני מסתכל על רשות החשמל, בעיקר בהקשר הזה והיא נוגעת למכסות.
<דרור בוימל: יש לנו הסדרה מונה נטו שהיום לא ממולאת, אבל כל המכסות האחרות מולאו עד תום.
<דרור בוימל: אם רוצים לקדם את הנושא של גגות, צריך מכסות, וצריך להבין על 10% בשנת 2020 ו-15% בשנת 20', 30', כל מה שלא הולך לגגות יילך על הקרקע, והקרקע בישראל כמובן זה במחסור.
<דרור בוימל: היום יש הערכות שמדברים על זה שכדי להגיע ליעד של 15% ב-20/30, צריך להקצות עוד בנוסף למה שכבר הוקצה, עוד 30,000 דונם לפחות.
<דרור בוימל: כל מה שלא יילך לגגות יילך לקרקע, וצריך להבין, שאם אנחנו רוצים לקדם את זה, ואנחנו יודעים שעל גגות זה מתקדם מהר יותר, אנחנו צריכים ללכת על גגות.
<דרור בוימל: עוד מכסות לגגות, ורק גגות.
<דרור בוימל: כל מה שלא נצליח על גגות, יילך לקרקע, והפוטנציאל הוא אדיר.
<דרור בוימל: אפשר להגיע לעשרות אחוזים מהגגות וחבל שלא מנצלים.
<לירון קפלן: אני מנהל חברת "מגוון אנרג'י", יבואנית בתחום הציוד הסולארי.
<לירון קפלן: אנחנו יבואנים בישראל כמעט 30 שנים בטכנולוגיות אחרות, ובנושא הזה ספציפית מתחבר לדבריו של הדובר האחרון.
<לירון קפלן: לא נתקלנו בעוד שוק שהוא כל כך חסר יציבות ולא מתקדם לכיוונים שמצפים ממנו.
<לירון קפלן: כמו שכבר נאמר פה מקודם, התחום הוא כבר כדאי כלכלי, זאת אומרת, המחירים של הציוד לעומת התקבולים שניתן לקבל והתועלות שיש מזה למשתמשים הם כדאיות כלכלית.
<לירון קפלן: בעצם הסיבה שאנחנו לא מגיעים לאותו יעד של 5% ו-10% שמדברים עליהם, זה כי בינתיים המדינה בודקת מה חלקה בסיפור הזה, בודקת במספר חזיתות במספר משרדים שמתעסקים בתחומים שונים של הביורוקרטיה של התחום, זה מאוד מעכב את התחום, זה מייצר חוסר ודאות, זה מייצר גלים של גאות ושפל של חברות יזמיות בתחום, של עובדים בתחום.
<לירון קפלן: אני בתור יבואן מתקשה מאוד לבנות מערך שרות מסודר, כי אני לא יודע מה בעצם הווליומים שעתידים להגיע מבחינת מלאים.
חנא סוייד: איזה צעד אתה חושב שיכניס הכי הרבה יציבות וודאות.
<לירון קפלן: אני חושב שבעניין הזה יש את ההמלצות של איגוד חברות האנרגיה שעושים עבודה מאוד דידקטית ומסודרת בלמצוא את כל הסתימות ברגולציה הקיימת.
<לירון קפלן: מנקודת מבט של מאקרו, אני אומר יש כאן תחום שכולנו מביאים שהוא כדאי כלכלית, שכולנו מבינים שהוא טוב לבריאות של כל אזרחי מדינת ישראל.
<לירון קפלן: שכולנו מבינים שהוא העתיד והוא כבר היום כדאי כלכלית.
<לירון קפלן: הסיבה היחידה שהוא לא מתקדם בקצב המצופה וליעד 5% שהממשלה הגיעה ואנחנו רחוקים ממנו בצורה אבסורדית, זה מכיוון שהמדינה עדיין דרך המשרדים השונים מבררת את חלקה בשותפות בעניין הזה.
חנא סוייד: רגולציה.
<דני דנן: אנחנו עוסקים באיזון והקמה והפצה של הרבה מאוד מערכות סולריות.
<דני דנן: אי ודאות, אנחנו צריכים ודאות, למעשה על ידי שתהיה ודאות לשלוש שנים כמו בארצות הברית, כמו בגרמניה, כמו בהרבה מדינות אירופאיות, אפילו דרום אמריקאיות למיניהם, אנחנו נוכל לקבל את זה.
<דני דנן: היום, זה כל הזמן נע ונד, אמנם יש כרגע מכסה שלא מנצלים אותה, ואני כרגע לא נוגע בכל הדברים, כי נגענו היום בחלק מהדברים.
<דני דנן: אבל בהחלט אם יהיה הצהרה ברורה לבתים פרטיים 3 שנים קדימה, עד 2018, זה מה שמקבלים, זה מה שעובדים, תאמינו לי הסיפור הזה יילך מהר.
<לירון קפלן: יש פה עניין חברתי, וזה עניין מאוד חשוב בהקשר של מה שדני אמר.
<לירון קפלן: המונה נטו זה מערכות בינוניות גדולות, זה מערכות לתעשייה, זה מערכות שהולכות למוסדות.
<לירון קפלן: כשאנחנו מדברים על הסדרה לבתים פרטיים, יש פה אפשרות גם לצרכנים קטנים שחסכו קצת כסף בצד, להרוויח כסף ולהשיג תועלת כלכלית למשק הבית שלהם בטכנולוגיה ששוב, היא כבר קיימת, היא זמינה, היא כדאית כלכלית, זה רק עניין של החלטה של המדינה.
חנא סוייד: יכולה לחיות במנותק?
<לירון קפלן: ישנם היום מערכות שהן מערכות שמחוברות לרשת החשמל, מערכות עוף גריל, ומערכות הייבריד גם וגם.
<דרור בוימל: מערכת התכנון קבעה לתמ"א 10/ד'/10 למעשה, היא אמרה אנחנו מעדיפים גגות, זאת אומרת, כל התמ"א הזאת אומרת גגות, לשם אנחנו רוצים להגיע, גגות אנחנו נותנים הקלות בהליך התכנון.
חנא סוייד: ואתה מסכים עם זה.
<דרור בוימל: בוודאי, לא רוצים שטחים פתוחים.
<דרור בוימל: אבל מה קרה בפועל?
<דרור בוימל: בגלל הנושא של המכסות, יזמים רצו לשטחים פתוחים, כי בשטחים פתוחים יכולים להקים במתקן אחד לעשות - - -
חנא סוייד: יתרון לגודל.
<דרור בוימל: לא, לא יתרון לגודל, אם יזם אומר אני יכול ללכת על גגות, למצוא לי 20, 30 גגות, ולהגיע ל-5 מגה או משהו כזה, הוא יכול ללכת לעשות מתקן אחד של 5 מגה, וכך הוא משיג את המכסה.
<דרור בוימל: בגלל זה התמ"א לא השיגה את יעדה.
<דרור בוימל: דבר נוסף שרציתי להגיד, הנושא של גגות, זה אומר שאותם אנשים פרטיים, אנשים קטנים בעצם משתתפים בחלוקת העוגה פה, זה עוגה עם הרבה מאוד כסף, וזה דבר שצריך להגיד אותו.
<דרור בוימל: אם אנחנו הולכים על שטחים פתוחים, מדברים על מתקנים גדולים על הקרקע, זה כבר לא אותם תושבים אזרחים פרטיים.
חנא סוייד: זה כבר יותר יזמים ואנשי עסקים.
דב חנין: אני מתנצל שאני נכנס ויוצא מהדיון בגלל דיונים בוועדות מקבילות.
דב חנין: אני מברך על הדיון החשוב הזה, ואני רוצה להעיר שלוש הערות מאוד בקיצור.
דב חנין: אנחנו חייבים, אדוני היושב ראש, להגיע למצב שמתקיימת בפועל מדיניות אחת במדינת ישראל בכל החוליות של המערכת.
דב חנין: כי אנחנו שומעים יותר מדי בדיונים האלה גורמי ממשלה שבאים ואומרים אנחנו מברכים, אנחנו תומכים, אנחנו בעד, וחוליה אחרת של המערכת לא מסונכרנת, כמו ששמענו עכשיו בדיוק מהדוגמה שניתנה כאן, מדיניות תכנונית בצד אחד, מכסות בצד שני, מדיניות של משרד האוצר בצד שלישי, כל גורם פועל בנפרד, ואני חושב שאחת האתגרים הגדולים והמשמעותיים של הוועדה הזו, וזה אכן אתגר גדול, לגבש מדיניות שאפשר יהיה להביא אותה בפני הרשות המבצעת כאיזשהו משהו שיתכלל כל גורמי המדינה להתיישר על קו אחד ברור שהוא קו שמעודד בצורה מאוד נמרצת הקמה של מתקני אנרגיה סולרית לסוגיהם השונים.
דב חנין: הנקודה השנייה, זו גישתי.
דב חנין: אני בשאלה האם מתקנים גדולים או מתקנים קטנים על גבי גגות אומר היום גם וגם.
דב חנין: אנחנו צריכים למצוא מנגנונים, מכיוון שהמערכת היום בעצם בפועל, כפי שאני מניח נאמר פה בדיון, מתמרצת שלילית גגות, לא מתמרצת, או אנטי מתמרצת, אנחנו צריכים למצוא מנגנוני עידוד דיפרנציאליים שיידעו לטפל ולתת את העידוד המתאים להקמת מתקנים סולריים על גבי גגות.
דב חנין: נקודה שלישית ואחרונה, כשאנחנו מדברים על מדיניות כוללת, אדוני היושב ראש, המדיניות הזאת צריכה לתכלל לא רק את גורמי המדינה, אלא גם את גורמי השלטון המקומי.
דב חנין: גם כאן כפי שנמסר במסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, אנחנו נמצאים במציאות שבה רשויות מקומיות יכולות להחליט על מדיניות כזאת או מדיניות אחרת, לקדם או לא לקדם, גם זה יוצר לנו קשיים מאוד גדולים.
דב חנין: שוב, אני חוזר ומברך על הדיון הזה, ומקווה שבאמת הוועדה הזו כמו שהיא התחילה במרץ רב, היא תוכל לסיים את עבודתה, וסוף סוף תהיה לנו התקדמות בתחום האנרגיה המתחדשת בישראל.
חנא סוייד: יש כאן נציג של משרד הבינוי והשיכון.
<אליהו אבישר: אני מבקש לציין שהיום מדינת ישראל אין לה שטח בלתי נדלה, והיום מדינת ישראל הולכת לכיוון של בנייה רוויה, ובניינים גבוהים, ובניינים האלה אין לנו מספיק בשביל הדוד שמש שמחויב על פי חוק, על פי חוק הבנייה.
<אליהו אבישר: אם יש ויכוח בין דוד שמש לסולרי, אני תומך בדוד שמש, ואומר שהדוד שמש יש לו עדיפות.
<אליהו אבישר: דוד שמש בניגוד לסולרי הוא גם משהו שאוגר, זאת אומרת הוא מסוגל לאגור את החום, בניגוד לסולרי שלא מסוגל לאגור חשמל.
<לירון קפלן: אפשר להפעיל דוד שמש עם פאנל סולארי.
<אליהו אבישר: אני לא סוכן של חברת החשמל, אבל בכל זאת, אני אומר כמה מלים לטובת חברת החשמל בנושא הזה.
<אליהו אבישר: אם דיברו פה על ארנונות ומסים, אז חברת החשמל משלמת - - - את המיסוי בנושא הזה.
<אליהו אבישר: זאת אומרת, שחברת חשמל תבוא ותגיד - - -
חנא סוייד: היא גובה את זה, היא מכניסה את זה בתעריפים.
<אליהו אבישר: בסדר.
<אליהו אבישר: זה חברת החשמל.
<אליהו אבישר: אם אנחנו מכניסים עוד אלמנט לנושא הזה - אנרגיית רוח, לא מבין למה לא משתמשים באנרגיית רוח, למה המדינה לא מעודדת את האפקט של אנרגיית רוח?
<אליהו אבישר: ואנרגיית רוח עובד אצלי גם ביום וגם בלילה, וכשאני מדבר - - -
<דן שילה: היא עובדת כשיש רוח.
<אליהו אבישר: כשאני מדבר על גגות, אנרגיית רוח, אני לא מדבר תחנת רוח עם עמותת כנפיים, אני מדבר על תחנת רוח שעומדת על קונוס, ואפשר על כל עמוד תאורה שהוא 20 מטר לשים את הקונוס הזה שיתחיל להסתובב, או על כל גג גם כן לשים את העמוד הזה.
<קריאה: לא כלכלי.
<אליהו אבישר: אני לא יודע אם לא כלכלי.
<אליהו אבישר: יש עוד נושא שאנחנו מדברים על בניינים ובנייני מגורים.
<אליהו אבישר: נושא של אחזקה - זה אומר שיהיה בודק חשמל שיבדוק את המתקן הזה.
<אליהו אבישר: אני צריך בודק שיבדוק אותו מבחינת קרינה של האוכלוסייה שנמצאת שם לא נפגעת.
<אליהו אבישר: אני צריך להגיע לכל מיני אחזקה שבעצם מתחלקת על כל הדיירים, ואיך מפיקים מזה את הרווחים.
<אליהו אבישר: זאת אומרת, כשאנחנו היום מדברים על בנייני מגורים - - - יש עוד נושא שאני רוצה להעלות אותו.
<אליהו אבישר: הייתי בכנס של חברת החשמל, וחברת החשמל באה והראתה לנו איזשהו גרף בכנס הבודקים שאומר שפתאום יש לך איזה מין קפיצות וריטוטים בחשמל.
<אליהו אבישר: הקפיצות האלה כולם הרימו גבה ואמרו שזה משהו לא הגיוני בחשמל.
<אליהו אבישר: מסתבר שזה פשוט ענן שעבר מעל המערכות הסולריות שהיו מרוכזות, ונתן כל מיני אספקטים שבעצם הם מפיקים לחברת החשמל.
<אליהו אבישר: אני לא דובר של חברת החשמל.
<דרור בוימל: זה עוד סיבה לפזר את זה על גגות ולא להקים מתקנים גדולים במקום אחד.
<אליהו אבישר: שחברת החשמל תגיד את דבריה בנושא הזה, אבל צריך לקחת את זה בחשבון.
<איתן פרנס: כבר מפריע שאחוז אחד רק מהחשמל בישראל הוא אנרגיה מתחדשת.
<איתן פרנס: בגרמניה 50%, הגענו לשיא ייצור, שם אין בעיות של רשת החשמל.
<אליהו אבישר: אמרתי, אני לא איש חשמל.
חנא סוייד: בוא נסכם.
<אליהו אבישר: יש עוד אספקט שצריך לקחת בחשבון.
חנא סוייד: בוא תגיד את הדברים שאתה בטוח בהם במאה אחוז.
<אליהו אבישר: הנושא של בלאי מואץ.
<אליהו אבישר: אמרנו, איך שלא נעשה הפי.וי.
<אליהו אבישר: זה משהו שהוא בעצם אלקטרוניקה, ואלקטרוניקה מחזיקה 10, 15 שנה זהו.
<איתן פרנס: זה קיים משנת השמונים.
חנא סוייד: סליחה, אני חייב לתת להגן על זכותו להגיד את דברו.
<אליהו אבישר: אני אומר שמדינת ישראל צריכה להיערך, לקלוט את הוופרים האלה שבאיזשהו מקום נתחיל לקבל כמויות כאלה, נצטרך לאכסן אותם או למחזר אותם, אז זה חלק גם מאיכות הסביבה.
חנא סוייד: האם אני יכול להסיק מהדברים שלך שמשרד הבינוי והשיכון הוא לא מתלהב מזאת?
<אליהו אבישר: אני לא אמרתי לא מתלהב, אבל בינתיים לא הוכח חד משמעית שיש רווח לצרכן בצורה גדולה.
חנא סוייד: ועד אז משרד הבינוי והשיכון - - - סליחה, פה עלתה נקודה שהיא לדעתי מאוד חשובה.
חנא סוייד: חלק מהאנשים משתמשים בה על מנת להפחיד אנשים שמא יאמצו את הטכנולוגיה הזו ויתקינו לוחות פוטוולטאיים, וזה האפקט של הקרינה.
<אליהו אבישר: לא מהממיר, זה משרד לאיכות הסביבה מבקש לבדוק.
<דני דנן: טלפון אלחוטי יש יותר קרינה, עשינו מאות, אולי אלפי בדיקות בארץ.
חנא סוייד: יש כאן נציג של משרד הבריאות?
<איציק יוניסי: אני הנציג של המשרד להגנת הסביבה.
<איציק יוניסי: המשרד שלנו פרסם הנחיות ברורות ומסודרות איך ומתי ואיפה אפשר, ואיך לעשות, אין שום מניעה היום לעשות מערכות פוטוולטאיות.
<איציק יוניסי: יש הנחיות מאוד ברורות איפה אפשר, איזה גודל ממיר, ומה הדרישות הנדרשות.
חנא סוייד: אמרו כאן 200 מטר מרובע, והוא מתקין על זה שדה פוטוולטאי.
חנא סוייד: יש לו בעיות בריאות בגלל זה?
חנא סוייד: בעיות קרינה?
<דני דנן: אם הממיר יהיה על הכרית שהוא ישן בה אז כן, אבל יש מרחק מינימלי ששומרים עליו ונגמר הסיפור.
<לירון קפלן: יש מכון תקנים שבודק ומאשר, שגם על זה אגב, לוקחים הרבה מאוד כסף, למרות שמכון התקנים של גרמניה כבר אישר אותם.
<לירון קפלן: לעניות דעתי מכון התקנים שלנו הוא מכון פחות או יותר באותה רמה.
חנא סוייד: יש פה נציג של משרד החינוך.
חנא סוייד: הרבה שטח תופסים בנייני החינוך, בתי ספר, ויש להם בטח גגות למכביר.
חנא סוייד: האם יש איזה מדיניות אצל משרד החינוך?
<רותם זהבי: כן, בהחלט יש מדיניות.
<רותם זהבי: אנחנו היינו בקשר עם משרד התשתיות עם המהנדס הראשי, למדנו שיש הנחיות מאוד מסודרות בנושא הזה.
<רותם זהבי: אין מניעה מבחינת משרד החינוך להתקן.
<רותם זהבי: יש לנו אפילו דף מנחה לנושא הזה רשות מקומית שרוצה להתקין.
<רותם זהבי: ראינו שמבחינת הסיכונים, אין סיכון מיוחד בעניין.
חנא סוייד: בית ספר שמעוניין צריך לפנות אליכם?
<רותם זהבי: זה לא בדיוק בית הספר מעוניין, בדרך כלל זה ראש העיר מעונין, כי זה מדיניות שלו.
חנא סוייד: אם זה מתחיל בבית הספר, זה צריך לעבור דרך ראש העיר אתה אומר.
<רותם זהבי: מה שהיה חשוב לנו ואנחנו מקפידים לעניין הזה, העניין האדריכלי.
חנא סוייד: שזה השתלב.
<רותם זהבי: שזה השתלב.
<רותם זהבי: ולא יהרוס את התפיסה הכוללת האדריכלית של בית הספר.
<רותם זהבי: שיהיה בהצלחה.
<יעל כהן פארן: מנכ"לית הפורום הישראלי לאנרגיה, זאת עמותה שעוסקת בקידום מדיניות אנרגיה בת קיימא.
<יעל כהן פארן: אתה יודע, אני רוצה להסב את תשומת ליבך שחסרים כאן כמה משרדים די קטנים, משרד האוצר, משרד האנרגיה, זה די מוזר, אבל מצד שני זה לא מוזר שהם לא טרחו לשלוח נציג.
<יעל כהן פארן: אני רוצה לברך אותך על הדיון.
חנא סוייד: שמעתי מישהו שאמר שהוא מהאוצר.
<יעל כהן פארן: מרשות המסים, לא ממשרד האוצר, אגף תקציבי.
חנא סוייד: הזמנו את יוסי עדס, כנראה כבר יצא.
<יעל כהן פארן: זה לא מפתיע.
<יעל כהן פארן: אני מברכת על הדיון, והוא באמת ירד לרזולוציות מאוד דקות, וכל הכבוד, כי אני לא הייתי עוד בדיון בכנסת שבאמת נכנס לכל כך עומק הדברים.
<יעל כהן פארן: אבל אם מסתכלים מלמעלה על החשיבות של הנושא, ועצם זה שמשרד האנרגיה, לצערי הרב, לא מוביל את הנושא, ממש זה מס שפתיים בשבילם.
<יעל כהן פארן: יש שם עכשיו בן אדם חדש שעד לאחרונה לא היה אפילו מישהו שאחראי על נושא המתחדשות, רק בחודשים האחרונים מינו מישהו, אבל זה ממש נראה שהם לא באמת רוצים לקדם את הנושא.
<יעל כהן פארן: הייתה משלחת מגרמניה, איזשהו אירוע מטעם שגרירות ישראל בברלין, ואיתם יצאה משלחת של ארגונים לא ממשלתיים וגם נציגי ממשלה, זה דיי מדהים, כל הזמן שואלים אותך בגרמניה, רגע, למה בישראל בעצם?
<יעל כהן פארן: יש כל כך הרבה שמש, למה אין לכם שמש?
<יעל כהן פארן: כששם יש משהו כמו 35 אלף מגה וואט, פי שלושה מצריכת האנרגיה של ישראל המותקנת היום.
<יעל כהן פארן: כמעט הכול רק בגגות.
<יעל כהן פארן: ועוד תוסיף לזה 44 אלף מגה וואט רוח, רוב הסולארי זה בגגות.
<יעל כהן פארן: השיטה שלהם מאוד פשוטה, אין מכסות, אין מגבלה, אין שום היתרי בנייה.
<יעל כהן פארן: לא צריך שום דבר, אתה שם על הגג, ואתה מודיע לחברתה חשמל, והם חייבים לקנות ממך.
<יעל כהן פארן: אז נכון, כל מי שדיבר כאן קודם זה הבעיות, למה יש בעיות?
<יעל כהן פארן: כי אין באמת מנהיגות שאומרת אני רוצה את זה, נתחיל משם, ואז כל הבעיות ייפתרו מאליהן ומישהו ירצה את זה.
חנא סוייד: בגלל המומחיות שלך.
חנא סוייד: כאן הרבה מדברים על מכסות, זאת אומרת, אנשים לא מתקינים אלא אם יש מכסות, שזה בניגוד למה שאת אומרת שבגרמניה אתה בא בונה, ואתה מתקשר - - -
<יעל כהן פארן: מודיע להם שיש לך על הגג, אתה לא צריך שום אישור.
<יעל כהן פארן: אין הגבלה של המכסות על הגגות אני מדברת.
<יעל כהן פארן: אתה לא צריך להיכנס לאיזושהי 400 מגה וואט.
<יעל כהן פארן: אין הגבלה.
<יעל כהן פארן: היום זה המצב שם.
<יעל כהן פארן: הגגות הם בלתי מוגבלים.
<יעל כהן פארן: אתה לא צריך לריב עם מישהו כדי להיכנס ל-400 מגה וואט.
<יעל כהן פארן: היום לא רבים כל כך כמו שאני מבינה על ה-400 מגה וואט.
<לירון קפלן: מלכתחילה לא בטוחים שזה - - -
<יעל כהן פארן: אבל עכשיו אנחנו מגיעים לזה שבאמת אין הסברה, כמו הדברים שאיתן אמר בתחילת הדיון.
<יעל כהן פארן: אין הסברה, היום כל אחד יכול להקים על הגג שלו, אבל אף אחד לא עושה את זה, וצריך לשאול למה זה לא קורה.
<דן שילה: אני רוצה משהו חשוב להגיד.
<דן שילה: אני אחד היועצים בענף הזה.
<דן שילה: בעיניי מאוד חשוב – פה נשמט בוויכוחים בין כל משרדי הממשלה, כן ארנונה, ולא ארנונה, והיטל השבחה.
<דן שילה: מה שעושים בהרבה ארצות בעולם, זה שעושים הפרדה בין ההתקנה לבתים פרטיים, ובין ההתקנה למשל המסחרי, עושים את ההפרדה בתעריף שנקבע במכסות.
<דן שילה: מכסות יש כמעט בכל מקום, מונה נטו זה המצאה, סליחה על הביטוי, דפוקה.
חנא סוייד: על זה אנחנו נקיים דיון.
<דן שילה: נקבע גם קודם אבל נקבע גם לאחרונה תעריף מבדיל עד 10 קילו וואט ככה, 39,6 סנט, קנדים, זה אותו דבר כמו אמריקאים, למסחריים זה 29.
<דן שילה: אותו דבר קיים גם בארצות אחרות.
<דן שילה: זה בסופו של דבר ינטרל כמעט 90% מכל הוויכוחים שניהלנו פה בשעתיים האחרונות, אז אם יהיה ויכוח על עוד 1,000 שקל ארנונה, זה כבר לא מה שיקבע.
<דן שילה: למה אני אומר את כל זה, גם מהשטח, חבריי פה הם פי אלף בשטח ממני, אבל אני הקטן אומר לך שאם יפנו אל שני האדונים האלה, אל דני לפחות, בית פרטי שרוצה להתקין 3 קילו וואט, ויגיד לי תן לי בבקשה הצעת מחיר, היא תהיה כמעט פי שתיים, מאשר למתקן מסחרי, הוא לא יכחיש את זה.
<דן שילה: זאת אומרת, בן אדם פרטי צריך לשלם על אותם נגיד אילו הוא היה במכסה של 52 אגורות, לעומת מסחרי, אותה מכסה, אותו תעריף שהוא יקבל מחברת חשמל, העלות תעלה לו פי שתיים.
חנא סוייד: זה יתרון הגודל?
<דן שילה: אכן, חלק גדול ממדינות העולם הגיעו למסקנה, דרך אגב, גם בתאילנד שאנחנו גם עבדנו שם, אותו דבר יצאה עם מדיניות לפני שנה, הפרדה בין תעריף לבתים פרטיים ובין תעריף לגורמים מסחריים.
חנא סוייד: זה המסר שלך, להפריד.
<דן שילה: לא להפריד, לקבוע משהו דיפרנציאלי.
<יונתן אייקנבאום: האמת, רציתי להתחיל ולשאול אם יש נציג של משרד האנרגיה והמים, מכיוון שאליו התכוונתי להפנות שאלה.
<יונתן אייקנבאום: אם שאלו ונושא הדיון היה חסמים בנושא קידום אנרגיה סולארית, מי רוצה להמשיך לעסוק באנרגיה סולארית ולקדם את הצעדים הקטנים והמאוד משמעותיים האלה, כאשר מצד שני יש אמירה מאוד ברורה של המדינה שרוצה לקדם אנרגיות פוסיליות כמו פצלי שמן, וכל מיני אנרגיות מלוכלכות, זאת אומרת, צריכה להיות פה הגיון במעטפת, מה שאני רוצה לשאול ואולי זה ייכנס לפרוטוקול, האם יש למשרד האנרגיה והמים מדיניות כוללת בנושא?
חנא סוייד: השאלה היא האם למשרד האנרגיה יש מדיניות אנרגיה?