GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבישי ברוורמן: לאחר מכן נקיים ישיבה מיוחדת יחד עם חברות התעופה כדי לדון במצב של חברות התעופה הישראליות, כמו שנדון בישיבה מיוחדת לגבי כל ענף התיירות שהולך להיפגע בצורה מאוד משמעותית.
אבישי ברוורמן: כרגע, כל עוד הילדים לוחמים והתותחים רועמים, אני לא אוסיף בנושא הזה.
אבישי ברוורמן: אנחנו נתייחס עכשיו לשני נושאים שיהיו היום על הפרק.
אבישי ברוורמן: אנחנו מתחילים בדיון על התעופה במבצע צוק איתן, בכל נושא הסיוע לחברות התעופה הישראליות לאור מגבלות התעופה, ובבחינת הביצוע של העתקת הפעילות של נתב"ג לשדה התעופה עובדה.
אבישי ברוורמן: השיח כבר התחיל.
אבישי ברוורמן: יש פה את האנשים שבקיאים בנושא לגבי מה שנעשה ומה שלא נעשה.
אבישי ברוורמן: מעבר לנקודה שאנשים מלקים את עצמם רבות איך פועלים ולא פועלים, הבעיה היא מה קדימה, לאיפה אנחנו הולכים.
אבישי ברוורמן: אמרנו תמיד שיש חשיבות לשליטה ישראלית בחברות גדולות ואסטרטגיות, מי מכם שזוכר לא בנושאים של תעופה.
אבישי ברוורמן: מאוד הפריע לי שכל החברות הישראליות נמכרות לזרים.
אבישי ברוורמן: זה התחיל עם תנובה, דרך אייפק, מכתשים אגן וכו'.
אבישי ברוורמן: ניסו להסביר לי שאין הבדל בין שליטה זרה לשליטה מקומית.
אבישי ברוורמן: בכל המדינות שעבדתי בעולם היו מראים שיש הבדל.
אבישי ברוורמן: כשיש בעיות ביטחוניות מדיניות חברות זרות מוציאות חלק מהייצור, לעיתים מחקר ופיתוח.
אבישי ברוורמן: לחברות שמובלות על ידי אנשים שיש להם קשר למקום - במקרה שלנו קוראים לזה ציונות - חשוב להמשיך את זה הלאה.
אבישי ברוורמן: בנושא התעופתי ראינו את תחילתו של המשבר.
אבישי ברוורמן: באירועי הימים האחרונים היה את האיתות של חברות זרות שהפסיקו לטוס לנתב"ג יותר מ-48 שעות.
אבישי ברוורמן: רק חברות התעופה הישראליות השיבו אזרחים ישראלים הביתה.
אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים שתהיה תעופה ותחרות.
אבישי ברוורמן: אנחנו רואים את החשיבות שיש לחברות ישראליות בתעופה ובנושאים אחרים.
אבישי ברוורמן: אני מבקש שנבחן את פעילות חברות התעופה הישראלית, את ההחלטה של משרד התחבורה להעתיק טיסות מנתב"ג לשדה תעופה עובדה, את המוכנות של רשות שדות התעופה למצב הנוכחי, האם רשות שדות התעופה מוכנה למשברים ומה קורה קדימה.
אבישי ברוורמן: הנושא השני שיהיה יותר מאוחר יהיה נושא התעופה האזרחית בעקבות זה שסוגרים את הרצליה, סוגרים את שדה דב.
אבישי ברוורמן: אני לא רואה שום חלופה שקורית.
אבישי ברוורמן: זאת תהיה הישיבה הבאה.
אבישי ברוורמן: יש את הבעיה של התעופה האזרחית ומה שיקרה לפריפריה ואילת.
אבישי ברוורמן: אני לא רוצה לערבב שמיטה בתשמישי מיטה.
אבישי ברוורמן: נתחיל עם הסקירה הראשונה.
<גיורא רום: אני לא כל כך התכוננתי לזה, כי רציתי לשמוע את הסקירה של מנכ"ל משרד התחבורה שרואה את התמונה בכללותה.
<גיורא רום: היה חשוב שנשמע אותו.
<גיורא רום: אולי הוא אמור להגיע, אולי הוא בדרכו.
<גיורא רום: יכול להיות שהוא ממש פה מעבר לפינה.
<קריאה: הוא במשרד החוץ.
אבישי ברוורמן: הוא במשרד החוץ.
אבישי ברוורמן: יכול להיות שהוא יתעכב שם.
אבישי ברוורמן: אני מציע שתתחיל.
אבישי ברוורמן: אם הוא יצטרך להוסיף, הוא יוסיף.
<גיורא רום: את האתגר של להמשיך לקיים את התעופה במובן של הקשר הבינלאומי של ישראל, אנחנו, רשות התעופה האזרחית, הנחנו לפתחנו כבר לפני כשנתיים.
<גיורא רום: בדרך כלל לא מטילים עלינו דברים, אנחנו מטילים על עצמנו.
<גיורא רום: כבר לפני שנתיים סימנו את זה לעצמנו בתור דבר שאנחנו צריכים לעשות, בעיקר לנוכח האפשרות שתיפרס סוללת כיפת ברזל בגוש דן.
<גיורא רום: סוללת כיפת ברזל יוצרת מצב מאוד מורכב מבחינת היכולת לקיים את הטיסות, כי אי אפשר לערבב את אזור ההגנה של כיפת ברזל שמגיע עד לב השמיים ואת הטיסה של מטוסים אזרחיים.
<גיורא רום: לצורך זה הקמתי צוות של רשות התעופה האזרחית יחד עם אנשי רשות שדות התעופה, שהם בסוף אלה שמפעילים את הדברים באמצעות הבקרה והפיקוח, יחד עם חיל האוויר, שזה החייל שמופקד על סוללת ברזל, במטרה למצוא איזה שהוא מודוס ויוונדי לתעופה האזרחית במצב של כיפת ברזל.
<גיורא רום: אני חושב שהגענו לקראת המבצע הזה, שלא ידענו שיקרה, די מוכנים, די בשלים, די מבינים את עולם התוכן, את הפונקציות המתמטיות, הפיזיקליות שמשפיעות על התנועה האווירית, את הנהלים שצריכים להיות שמחברים בין חיל האוויר ורשות שדות תעופה.
<גיורא רום: יש פה תפעול אזרחי צבאי קריטי עם לוחות זמנים של שניות.
<גיורא רום: באנו די ערוכים.
<גיורא רום: באנו ערוכים כך שאם אני בודק לפי התוצאות בשבועיים הראשונים, אף אחד לא הפסיק את פעילותו.
<גיורא רום: אחרי כ-7 ימים נדמה לי ש-korean air הפסיקה.
<גיורא רום: יש לה 3 תדירויות בשבוע.
<גיורא רום: אני לא יודע מאיזו סיבה - האם מסיבת כיפת ברזל, או שהיא השתמשה בזה כדי לא לבצע טיסות שהן לא רווחיות.
<גיורא רום: אני לא בוחן כליות ולב.
<גיורא רום: במהלך ההפעלה - כמו שקורה בהמון דברים שכשאתה מתחיל לעשות בפועל דבר שתכננת באופן תיאורטי, נדרשים התאמות ושינויים שנובעים מעצם העניין - קיימנו פגישות אצלי במשרד כל יום ב--12:00 בצהריים עם אנשי רשות שדות התעופה.
<גיורא רום: הלכנו והרחבנו את כושר הביצוע של התעופה, כי היה ברור שמה שלא נעשה יפגע בזרימה של התעופה.
<גיורא רום: התעופה נשענת, בין השאר, על לוחות זמנים מאוד קשוחים של זמני יציאה, זמני חזרה, סלוטים באירופה, זמני סבב על הקרקע, צינור שיש לנו באזור קפריסין.
<גיורא רום: יש לזה המון דברים שאני לא רוצה להיכנס אליהם.
<גיורא רום: ככל שחלפו הימים כך שיפרנו את הביצועים.
<גיורא רום: במהלך המבצע היו בממוצע כ-400 תנועות.
<גיורא רום: זה 200 נחיתות ו-200 המראות כל יום.
<גיורא רום: היו ימים שזה היה מגיע לכדי 500.
<גיורא רום: זה היה בסדר גמור.
<גיורא רום: היה האירוע עם הרקטה ביהוד, שבעקבות זה ה-FAA עשה מורטוריום של 24 שעות והחזיקו אחריו האירופאים.
<גיורא רום: פה הייתה עבודה מאוד מאומצת שיצא לי להוביל בניסיון ליצור איזה סיבוב פרסה בארצות הברית ובאירופה.
<גיורא רום: זה לקח בערך 3 ימים עד שהשלמנו את סיבוב הפרסה הזה.
<גיורא רום: לעניות דעתי – אני לא יודע אם זאת התשובה המדויקת - הם חשו הרבה כבוד לארגוני התעופה בארץ ולדרך שבה אנחנו מציגים את הדברים ומנתחים את הדברים.
<גיורא רום: גם הייתה לנו סדרה של 4 או 5 שיחות ועידה עם ה-FAA בשיתוף פעולה עם המטה לביטחון לאומי, שהוא מאוד אינסטרומנטלי, ועם אירופה.
<גיורא רום: השתתפתי בשיחת ועידה של משהו שנקרא EACCC, שזה European Aviation Crisis Coordination Cell.
<גיורא רום: הם קיבלו בסוף את ההסבר שלנו.
<גיורא רום: גם הוצאנו כמה מסמכים כתובים בשביל לנמק את זה בכתב, כדי שזה לא יהיה רק בעל פה.
אבישי ברוורמן: כשאתה מסתכל בדיעבד, האם אתה יכול להבין כאחד שישב בכובעים האלה למה ה-FAA קיבל את ההחלטה הזאת?
<גיורא רום: הם אמרו לנו שבוע לפני שזה קרה.
<גיורא רום: במשך כל השבועיים האלה היינו בקשר עם האירופאים ועם האמריקנים בשביל לשמור את הפעולה שלהם.
<גיורא רום: ה-FAA הביאו לידיעתנו את הנוהל שלהם שאומר שאם תיפול רקטה בטווח של פחות ממייל מהגדר, הם יצטרכו להפסיק את הטיסות ל-24 שעות.
<גיורא רום: ואכן הרקטה נפלה.
<גיורא רום: מכל השיחות שעשיתי לאחר מכן עם ה-FAA, הם אמרו לי שאין בזה שום עניין פוליטי או איזה משהו מסדר גודל שני או שלישי, אלא רק עניין של ההחלטה של ה-FAA.
<גיורא רום: הרקטה נפלה במייל נקודה 0.3.
<גיורא רום: הוא יכול היה לעשות כך או כך.
<גיורא רום: עוד לפני שמדדו עם הרולטקה את הטווח, כבר Delta ו-US Airways הפסיקו את הטיסות ביוזמתן.
<גיורא רום: הוא כבר הוכנס לתהליך אפילו בעל כורחו.
<גיורא רום: הוא לא היה יכול להגיד ל-Delta, להערכתי - -
אבישי ברוורמן: יש אנשים שניצלו את זה כדי ליצור עודף מתח בין מדינת ישראל לארצות הברית.
<גיורא רום: זה היה, לדעתי, עניין מקצועי.
<גיורא רום: בכל השיחות שניהלנו אחר כך איך לחדש את הטיסות עסקנו אך ורק באספקטים מקצועיים.
<גיורא רום: אני לא רוצה להיכנס אליהם, כי חלקם עוסקים בכיפת ברזל, שזה לא תחום האחריות הישיר שלי.
<גיורא רום: זה היה הסיפור.
<גיורא רום: הם חזרו.
<גיורא רום: אני רוצה להדגיש את עמדתי.
<גיורא רום: אנחנו לא מנסים לכפות על אף אחד לטוס לארץ.
<גיורא רום: אנחנו לא כמו הצופים שמעבירים זקנה את הכביש בכוח, אפילו אם היא רוצה להישאר על המדרכה הקודמת.
<גיורא רום: בן גוריון פתוח לעסקים.
<גיורא רום: מי שרוצה - יבוא, מי שלא רוצה, שיישאר בביתו.
<גיורא רום: אני שמח שהרוב המכריע של החברות חזרו.
<גיורא רום: נדמה לי שיש 3 שלא חזרו - Royal Jordanian, Air Sinai Korean כל היתר חזרו.
<גיורא רום: הם לא חזרו בהיקף הרגיל של הקיץ, אבל זה שיקול מסחרי שלהם.
<גיורא רום: רת"א לא נכנסת לשיקולים המסחריים של כל החברות.
<גיורא רום: זה לא תפקידנו ולא ענייננו.
<גיורא רום: אני חושב שבשבועיים הראשונים שבהם התקיימו הטיסות הייתה הצבעת אמון ברת"א ובתעופה האזרחית.
<גיורא רום: החזרה הייתה אפילו שבעתיים יותר מזה.
<גיורא רום: כל מי שהיה בצבא יודע שאחרי שמעלים כוננות קשה מאוד להוריד אותה.
<גיורא רום: לחזור בך אחרי שאתה עושה משהו זה מאוד קשה.
<גיורא רום: בזה שהם הסירו את האיסור הייתה הצבעת אמון לא מבוטלת, בטח של התעופה הישראלית.
אבישי ברוורמן: קרה האירוע הזה שנפלה רקטה ביהוד.
אבישי ברוורמן: מה הסתברויות שהדברים האלה יקרו עוד פעם?
אבישי ברוורמן: מה צופה פני עתיד?
<גיורא רום: אני לא רוצה לייצג את חיל האוויר.
<גיורא רום: אני מתעסק רק עם נתב"ג.
<גיורא רום: אני לא אחראי על יהוד, על אור יהודה או על בית דגן.
<גיורא רום: אני דואג רק למה שנמצא בשדה פלוס מייל.
<גיורא רום: לאזור הזה יש בחיל האוויר תשומת לב הכי גבוהה שאפשר להעלות על הדעת, בערך כמו של הקריה.
<גיורא רום: בנוסף לזה, יש מגבלות אחרות שקשורות להפעלת כיפת ברזל בנוכחות או אי נוכחות של מטוסים בכל מיני מצבים.
<גיורא רום: אני לא רוצה להיכנס לזה.
<גיורא רום: זאת מערכת מאוד מורכבת.
<גיורא רום: אנחנו נמצאים בקשר כמעט יום יומי עם חיל האוויר.
<גיורא רום: כשאני רוצה להעמיק חקר הם שולחים אלי קצין – אנחנו לא יכולים לדבר בטלפון על כל דבר - שמציג לי את הנתונים.
<גיורא רום: אני לא יודע מה יהיה בעוד שעה, מחר או בעוד שבוע, אבל אני יכול להגיד לך, כבוד היושב-ראש, שחיל האוויר ער בצורה בלתי רגילה לפרמטר של מייל אחד מסביב לגדר של בן גוריון.
<גיורא רום: חיל האוויר גם ער לזה שיירוטים של רקטות לא יתבצעו במקום שיגרום לשברים ורסיסים ליפול בבן גוריון, עד כמה שאפשר.
<גיורא רום: יש עשרות תכניות יירוט אוטומטיות ולא אוטומטיות.
<גיורא רום: הן מתוכננות כך שגם אם הרקטה תיורט, היא לא תיורט במקום בו - -
אבישי ברוורמן: אתה רומז שזאת הסיבה שלא יירטו את הרקטה על יהוד?
<גיורא רום: הרקטה הזאת זה כבר מים תחת הגשר.
<גיורא רום: אני לא רוצה להיכנס.
<גיורא רום: זה באחריות מפקד חיל האוויר.
<גיורא רום: אני לא רוצה להסביר שום דבר.
<גיורא רום: מפה ואילך אנחנו ממשיכים את הפעולה.
<גיורא רום: ידבר מנכ"ל רש"ת על היקף התנועות ועל התדירות שלהן.
<שמואל זכאי: אני אמשיך מהנקודה שבה גיורא הפסיק.
<שמואל זכאי: צריך להבין שיש פה מאמץ מוצהר של החמאס להשבית את התעופה האזרחית למדינת ישראל.
<שמואל זכאי: חאלד משעל הצהיר בקולו: "מצור תמורת מצור".
<שמואל זכאי: המאמץ החמאסי הזה לווה בעשרות רקטות שהיעד שלהן היה נמל התעופה בן גוריון.
<שמואל זכאי: גיורא אמר את זה.
<שמואל זכאי: הוא העיד על עצמו.
<שמואל זכאי: צריך להבין שמדינת ישראל הציבה מבעוד מועד מערכת שתוכננה במשך שנתיים.
<שמואל זכאי: שותפים למערכת הזאת רשות התעופה האזרחית, שאמונה על הרגולציה ועל ההנחיות של התעופה האזרחית במדינת ישראל, חיל האוויר, שסימן את זה כיעד הגנה אסטרטגי של מדינת ישראל באמצעות מערך כיפת ברזל, ורשות שדות התעופה, שאחראית על התפעול היום יומי.
<שמואל זכאי: יש כאן מספר שכבות הגנה ואבטחה מאוד מאוד מתוחכמות עם קשר יום יומי.
<שמואל זכאי: מהיום הראשון של המבצע יש קצין של חיל האוויר במגדל הפיקוח בנתב"ג שנמצא בתיאום, כמו שאמר גיורא, על הרמה של השניות.
<שמואל זכאי: יש לנו שניות להגיב.
<שמואל זכאי: יש קצין של פיקוד העורף, שיושב בחדר המצב שלי מהיום הראשון של המבצע.
<שמואל זכאי: היה ברור לנו שצריך לתת לזה מענה.
<שמואל זכאי: ב-14 היום הראשונים – מכאן אני אכנס לעניין - המערכת עבדה ללא שום הפרעות.
<שמואל זכאי: לאחר הנפילה ביהוד, כמו שגיורא תיאר, ה-FAA הוציא NOTAM.
<שמואל זכאי: לאחר מכן, חיקו אותו חברות התעופה האירופאיות.
<שמואל זכאי: מלבד חברות התעופה הישראליות, 27 חברות תעופה זרות המשיכו לטוס לנתב"ג.
<שמואל זכאי: למרות ה-NOTAM של ה-FAA , למרות שחברות התעופה האירופאיות הפסיקו לטוס, 27 חברות תעופה זרות המשיכו לטוס לתל אביב.
<שמואל זכאי: נתב"ג, אל מול הכוונה של החמאס, לא הפסיקה את התעופה הבינלאומית למדינת ישראל אפילו לא לרגע אחד.
<שמואל זכאי: אני מציע לעצמנו שאפילו לא ברמז נרמוז לחמאס ונגיד לעצמנו - זה פשוט רחוק כמזרח מהמערב, זה לא קשור לעובדות - שהקשר למדינת ישראל נותק אפילו לרגע אחד.
<שמואל זכאי: הוא לא נותק עד הרגע הזה.
אבישי ברוורמן: שמוליק, כולנו מבינים את זה.
אבישי ברוורמן: לאור הדברים האלה תמשיך עם הסיפור של עובדה, קצת מהבלגן שם והבעיות.
<שמואל זכאי: בלגן זה עניין יחסי.
<שמואל זכאי: מכיוון שהייתה רגישות כל כך גבוהה לעניין הזה, הוחלט על ידי ממשלת ישראל לעשות שני מהלכים.
<שמואל זכאי: מהלך ראשון זה לאפשר לכל הנוסעים הישראלים, בעקבות ההפסקה של הטיסות הזרות, לחזור הביתה.
<שמואל זכאי: המהלך הזה נעשה באמצעות 3 דברים מרכזיים.
<שמואל זכאי: בכל מקום שנתקעו נוסעים ישראלים שחברות זרות לא הטיסו לארץ, חברות התעופה הישראליות נכנסו לתוך העניין.
<שמואל זכאי: הם שינו והתאימו את סדר היום שלהן, שינו והתאימו את סוגי המטוסים שלהן כדי להביא מקסימום נוסעים ישראלים שנתקעו בחו"ל לארץ.
<שמואל זכאי: המהלך השני הוא מהלך ממשלתי שכוון לכיוון טורקיה.
<שמואל זכאי: החברות הטורקיות התנערו לחלוטין מאחריותן שמעוגנת באמנות תעופתיות כלפי נוסעים שאי אפשר להטיס לנמל היעד שלהם.
<שמואל זכאי: האמנות התעופתיות אומרות שאם הנוסע לא יכול לטוס מסיבה מסוימת למדינה, האחריות של חברת התעופה היא לשכן אותו בבית מלון, לדאוג לו ולהטיס אותו ליעד אחר שממנו הוא יכול להגיע ליעד שאליו הוא רוצה להגיע.
רוברט אילטוב: מה המשמעות של הדברים האלה?
רוברט אילטוב: ברגע שהוא מפר את האמנות הבינלאומיות, זורק את הלקוחות שלו החוצה ולא מטפל בהם, מה הכלים והסנקציות שלנו כדי לטפל באותן החברות שהזניחו את הלקוחות שלהן?
<שמואל זכאי: לנו אין כלים.
<שמואל זכאי: לנוסעים שנפגעו מהדבר הזה שמורה הזכות לתבוע את חברות התעופה.
רוברט אילטוב: המדינה יכולה לפעול?
<שמואל זכאי: אני לא יודע.
<שמואל זכאי: אני לא משפטן.
רוברט אילטוב: יש פה מישהו שיכול לענות על השאלה הזאת?
<אורי סירקיס: אני חושב שהכלים שיש לנתב"ג זה לאפשר לחברות האלו, כשהן יחזרו לטוס לפה, לקבל סלוטים בעדיפות נמוכה.
<שמואל זכאי: אנחנו לא בפעילות הענישה עכשיו.
<שמואל זכאי: אני רק מנסה לתאר את המצב.
<לאה ורון: יש הערת אזהרה כנגד מי שנוסע לטורקיה בימים האלה?
<שמואל זכאי: יש אזהרת מסע של משרד החוץ חודשים לפני המבצע.
<שמואל זכאי: נוצר מצב שיש 500 נוסעים של Turkish Airlines ו-Pegasus שתקועים באיסטנבול מבלי יכולת לנוע לשום מקום.
<שמואל זכאי: זה בערך 3000 נוסעים ישראלים שנמצאים באנטליה, שמסיימים את החופשה שלהם ופשוט אין להם איך לצאת.
<שמואל זכאי: אין חדרים בבתי המלון כי הגיעו אחרים.
<שמואל זכאי: הוחלט לחלץ את הנוסעים הישראלים מטורקיה.
אבישי ברוורמן: אני לא נוקט פה עמדה, אני רק רוצה להבהיר.
אבישי ברוורמן: שאל חבר כנסת אילטוב.
אבישי ברוורמן: האנשים קיבלו איזו שהיא אזהרה מסוימת.
אבישי ברוורמן: בחיים לפעמים אנשים לוקחים על עצמם את המחיר.
אבישי ברוורמן: הייתה החלטה שמשלם המסים הכללי נותן את כל הגיבוי לכל הדברים האלה.
אבישי ברוורמן: השאלה היא לא רק ההתנהלות, אלא גם התמחור של כל הנושא הזה.
<לאה ורון: תציין באיזה עלות.
<שמואל זכאי: מנכ"ל משרד התחבורה יענה על העלות.
<שמואל זכאי: הייתה החלטה של ממשלת ישראל.
<שמואל זכאי: ב-18:30 בערב מתקיים אצלי הדיון לביצוע כל האופרציה הזאת.
<שמואל זכאי: בשעה 22:30 בערב המריא המטוס הראשון של אל על לאתונה.
<שמואל זכאי: הביצוע התבצע בצורה שבה חברות התעופה הטורקיות שמכרו את כרטיסי הטיסה לנוסעים הטיסו אותם מאיסטנבול ומאנטליה לאתונה במקום לתל אביב.
<שמואל זכאי: באתונה צברנו משהו כמו 4000 נוסעים ישראלים שהגיעו מאנטליה ואיסטנבול ומשם ברכבת אווירית ב-15 מטוסים.
<לאה ורון: באיזה חברות?
<שמואל זכאי: ישראייר, אל על, שנשאה בנטל העיקרי, וחברה בשם Bluebird שחכרנו את המטוסים שלה.
אבישי ברוורמן: כל החברות האלו קיבלו תשלומים על הטיסות?
<שמואל זכאי: כל החברות האלו יקבלו תשלומים.
<לאה ורון: רון חלפון, אתה יכול להתייחס לסוגיית התשלום, לסוגיית העלויות?
<רון חלפון: אני לא יכול להתייחס לשאלת העלויות.
<רון חלפון: אני יכול להתייחס לשאלתו של חבר הכנסת אילטוב.
<רון חלפון: למיטב ידיעתי, אין סמכויות למדינה מול חברות התעופה.
<רון חלפון: חוק פיצוי וסיוע, שנחקק פה בוועדת הכלכלה, החליט שהאכיפה תהיה אזרחית ולא ממשלתית, ולכן הכלי של הנוסעים הוא לתבוע את חברות התעופה.
<שמואל זכאי: עכשיו אני מגיע לעניין עובדה.
<שמואל זכאי: חלק מחברות התעופה שהודיעו שהן מפסיקות את הטיסות שלהן לנתב"ג שאלו אם הן יכולות לנחות בנמל תעופה אחר בתוך מדינת ישראל.
<שמואל זכאי: היעד שלנו היה, כמו שאמרתי, להחזיר את כל הישראלים הביתה.
<שמואל זכאי: למה צריך להחזיר את הישראלים מאיטליה, הרי איטליה לא דומה לטורקיה, זאת לא מדינה שיש עליה אזהרת מסע?
<שמואל זכאי: משום שבאמנות התעופתיות המקובלות, כשיש פורס מז'ור החברה מחויבת לנוסעים ל-24 שעות.
<שמואל זכאי: אחרי 24 שעות יורדת מחויבות החברה לנוסעים.
<שמואל זכאי: ב-24 השעות הראשונות היא מחויבת לשכן אותם בבית מלון.
<שמואל זכאי: הנוסע יכול להשתמש בבית המלון שיש לו התקשרות עם חברת התעופה, אבל הוא צריך לשאת את זה על עצמו.
<שמואל זכאי: אני אומר כאן באמירת סוגריים עם שלושה סימני קריאה שראש רת"א של מדינת ישראל אמר ש-Ben Gurion international airport is under safe and secure environment .
<שמואל זכאי: למרות ההצהרה הרשמית של מדינת ישראל הם החליטו מכל מיני סיבות – FAA, רת"אות שלהם, לא משנה מה- לא לטוס.
<שמואל זכאי: הוחלט אז על ידי שר התחבורה לפתוח את עובדה.
<שמואל זכאי: לפתוח את עובדה כדי להחזיר את הישראלים הביתה באמצעות חברות תעופה זרות שרוצות לנחות שם.
<שמואל זכאי: לגבי המשימה הזאת, שהייתה התכלית של פתיחת עובדה, לא הייתה שום בעיה.
<שמואל זכאי: 1800 נוסעים ישראלים שחברות התעופה שלהם רצו לנחות בעובדה' החזירו את הנוסעים ונחתו בעובדה ללא שום עיכוב.
<שמואל זכאי: על הפלטפורמה הזאת של מטוסים שנחתו רצו חברות התעופה הזרות, שכבר הנחיתו את המטוסים שלהן בעובדה, להטיס לצרכים מסחריים נופשים ישראלים שקנו כרטיסים מבעוד מועד לנופש שלהם בצפון איטליה.
<שמואל זכאי: אנחנו אישרנו את זה.
<שמואל זכאי: עובדה רחוק מנתב"ג 5 שעות נסיעות באוטובוס.
<שמואל זכאי: עובדה הוא נמל תעופה צבאי שמאושר לצאת משם לטיסות אזרחיות.
<שמואל זכאי: יש בו בסך הכל 4 עמדות חניה למטוסים אזרחיים.
<שמואל זכאי: באישור מיוחד של רת"א ניתן להוסיף עוד שני מטוסים שחונים על מסלול הסעה שנקרא קושרת שמחבר בין הרחבות לבין המסלול.
<שמואל זכאי: הנוסעים האלה הגיעו לנתב"ג, הועלו על אוטובוסים ושונעו לעובדה.
<שמואל זכאי: המטוסים שהגיעו לעובדה הגיעו באיחורים שלא תלויים במדינת ישראל.
אבישי ברוורמן: אתה אומר שלא הייתה בעיה להביא את ה-1800, אבל ברגע שחיברו את זה עם ההטסה של ישראלים אחרים דרך עובדה נוצר שם בלגן של עודף ביקוש של המקום, תשתיות שלא עמדו.
<שמואל זכאי: נכון.
<שמואל זכאי: נוצר עומס.
אבישי ברוורמן: מי היה יכול למנוע את זה?
<שמואל זכאי: נוצר עומס כזה שנמל התעופה בעובדה לא יכול היה לעמוד בו.
אבישי ברוורמן: זה לא היה צפוי?
אבישי ברוורמן: לא היה ברור שזה יקרה?
<שמואל זכאי: היה צפוי שזה יקרה, ואכן זה קרה, אבל אנחנו יצאנו מנקודת הנחה שמעבר לאי נוחות, ונגרמה אי נוחות לנוסעים שבסופו של דבר הביאה לזה שהיה delay של שעתיים ל-12 שעות ביציאה של הנופשים הישראלים - -
אבישי ברוורמן: הם היו מעדיפים לחכות 12 שעות, להיטלטל ולהגיע לורונה - -
<לאה ורון: רק של אותם נוסעים שהיו אמורים לטוס מעובדה, או שגם הקליטה של הנוסעים שהגיעו לעובדה מטיסות מחו"ל?
<שמואל זכאי: הכניסה התבצעה בדיוק לפי התכנון.
<שמואל זכאי: 1800 נוסעים ישראלים שנתקעו בחו"ל הגיעו לעובדה במקום לנתב"ג, כי חברת התעופה ששינעה אותם בחרה לנחות בעובדה ולא בנתב"ג.
<שמואל זכאי: הם נחתו, הועלו על 45 אוטובוסים, הובלו על ידי רשות שדות התעופה לנתב"ג, ומשם פוזרו לבתיהם.
<שמואל זכאי: זה באשר לכניסות.
<שמואל זכאי: לגבי היציאות, היו עיכובים שחלקם נבעו מזה - -
אבישי ברוורמן: שמוליק, אתה אומר שאולי הטעות הייתה קבלת ההחלטה שאומרת שהצרכנים יעדיפו, ואני מקצין את זה, סבל של 12 שעות בשביל להגיע לורונה באמצעות עובדה מאשר להיתקע בארץ.
אבישי ברוורמן: זה מה שאתה פחות או יותר אומר?
<שמואל זכאי: לא, הצרכנים לא ידעו שייגרם להם הסבל הזה.
אבישי ברוורמן: הם לא ידעו, אבל אתה אומר שהם היו מעדיפים את זה.
<שמואל זכאי: יש רק 30 נוסעים שבחרו לא לטוס ולבטל את הטיסה שלהם.
<שמואל זכאי: כל יתרת 1300 הנוסעים נסעו.
אבישי ברוורמן: השאלה שלי היא לגמרי פשוטה, כי מה שהיה היה.
אבישי ברוורמן: יש גם דיווחים – אני לא יודע, זה היה בחלק מהעיתונות – שיש נוסעים שהמתינו 3 שעות בתוך המטוס.
אבישי ברוורמן: זאת בעיה לשבת 3 שעות במטוס.
אבישי ברוורמן: אם על פי המידע שיש לך עכשיו האירוע הזה היה חוזר, האם זה היה הפתרון, או שהיו צריכים להגיד, "רבותיי, לא טסים לורונה, יש פתרון חלופי"?
אבישי ברוורמן: האם כאשר יש לך את כל האינפורמציה אחרי מעשה היית נוקט באותה פעולה, או שהיית עושה את זה אחרת?
<שמואל זכאי: הייתי עושה את זה אחרת.
<שמואל זכאי: לגבי כל הלקחים מהאירוע הזה ומה יכולנו לעשות טוב יותר ביצענו תחקיר, כי זה יכול לקרות גם מחר בבוקר.
<שמואל זכאי: אנחנו עדיין בלחימה.
<שמואל זכאי: כל הלקחים שלנו כבר הופקו.
<שמואל זכאי: הם הורדו לגופים המבצעים.
יצחק וקנין: השאלה נהיית עוד יותר קשה.
יצחק וקנין: כמי שקצת טיפל בחקיקה בנושא של מנחתים.
יצחק וקנין: אם אין לנו נתב"ג, קח אקדח ותתאבד.
יצחק וקנין: מה אומרים לנו?
יצחק וקנין: אני לא פעם דיברתי.
יצחק וקנין: חבל שמנכ"ל משרד התחבורה לא פה.
יצחק וקנין: גם השר היה צריך להיות בדיון הזה.
יצחק וקנין: מחר סוגרים את שדה דב.
אבישי ברוורמן: זה הדיון הבא.
יצחק וקנין: אלו ההשלכות.
יצחק וקנין: מה קורה מחר עם הרצליה?
יצחק וקנין: ריבונו של עולם, המדינה לא יכולה להישען על מקום אחד.
יצחק וקנין: מישהו היה צריך לתת את הדעת על זה.
יצחק וקנין: מה אתה עושה אם אין לך את נתב"ג?
יצחק וקנין: חבר'ה, אנחנו נמצאים במדינה שהאיומים עליה הם מכל פינה.
יצחק וקנין: אם החיזבאללה מחליט שהוא מרים את הכלים שלו, מה אנחנו עושים פה?
יצחק וקנין: סוגרים את המדינה למחרת.
אבישי ברוורמן: יש פה אנשים עם ותק.
אבישי ברוורמן: העדתי לפני ועדת סוארי.
אבישי ברוורמן: נאבקתי ששדה התעופה יהיה בנבטים.
אבישי ברוורמן: ישבנו כאן ובמקומות אחרים על השאלות.
אבישי ברוורמן: גיורא, גם אתה ישבת פה.
אבישי ברוורמן: מה שנשאר זה רק נתב"ג מכל הדיונים האלה.
יצחק וקנין: אם סוגרים את שדה דב, סוגרים את השני, גמרו את המדינה הזאת.
יצחק וקנין: אני לא יודע איך מקבלים את ההחלטות מבלי למצוא חלופות.
יצחק וקנין: או שאין שיקול דעת, או שאין שיקול מעמיק.
יצחק וקנין: אני פונה בצורה מאוד רצינית.
יצחק וקנין: רבותיי, אנחנו במצב בלתי אפשרי.
יצחק וקנין: מציאות כזאת שחווינו בשבוע שעבר יכולה לקרות מחר ובעוד שבועיים.
יצחק וקנין: אנחנו משותקים לגמרי, המדינה משותקת.
יצחק וקנין: מזל שיש לנו את אל על.
יצחק וקנין: אם ימכרו את העסק הזה וימכרו את ישראל, לא יישאר פה שום דבר.
יצחק וקנין: אני לא יודע במי נהיה תלויים.
יצחק וקנין: אני מקצין את הדברים בכוונה.
יעקב ליצמן: אני תומך בכל מילה שחבר הכנסת וקנין אמר.
יעקב ליצמן: אני רוצה לשאול שאלה שנוגעת לדברים.
יעקב ליצמן: אני זוכר שאחרי האסון בניו יורק הממשלה פנתה אלי כיושב-ראש ועדת הכספים באישון לילה.
יעקב ליצמן: היו צריכים לצאת מטוסים ב-24:30.
יעקב ליצמן: כל חברות הביטוח סירבו לבטח את אל על.
יעקב ליצמן: בעקיפין זה היה גם עם ארקיע, אם אני לא טועה.
יעקב ליצמן: ביקשו אז שאני אאשר להם ביטוח דרך ענבל.
יעקב ליצמן: עשיתי את זה.
יעקב ליצמן: ארקיע באה אז בטענות למה היא לא.
יעקב ליצמן: גם את זה אישרתי.
יעקב ליצמן: האם בעקבות מה שקורה בימים האחרונים חברות הביטוח העלו את הפרמיות?
יעקב ליצמן: האם מבקשים את זה?
יעקב ליצמן: אם כן, אני רוצה להגיד שזה לא שייך לחברות, זה צריך להיות על הממשלה.
אבישי ברוורמן: אנחנו תכף נתייחס, חבר הכנסת ליצמן - יושבים פה נציגי החברות - לשאלה הזאת.
אבישי ברוורמן: ברשותך אני רוצה להתחיל עם השאלה האסטרטגית ששאל איציק, לאור העובדה ששמואל זכאי אמר שהוא היה עושה את הדברים אחרת.
אבישי ברוורמן: מה למדנו?
אבישי ברוורמן: האם היה נוהל חירום להפעלה של עובדה?
אבישי ברוורמן: האם הוא הופעל כתקנו?
אבישי ברוורמן: מדוע המתינו אנשים בנוהל הזה 3 שעות במטוס?
אבישי ברוורמן: ספציפית, בלי להיכנס לפרטים, מה התיקונים שצריכים לעשות אם חס וחלילה נעמוד, כמו שנאמר פה, לפני אירוע נוסף בקרוב?
<שמואל זכאי: אני אתחיל מהסוף.
<שמואל זכאי: הלקח המרכזי שהופק מהאירוע הזה הוא שאנחנו צריכים להתאים את לוח הזמנים של הגעת המטוסים לעובדה ליכולת של נמל תעופה עובדה ושל הצוות שנמצא שם, עם תגבורים שהוא מקבל מנתב"ג, לטפל בדבר הזה.
<שמואל זכאי: לא להעמיס עליו יותר ממה שהוא יכול לעשות.
<שמואל זכאי: התשתיות שם מוגבלות.
<שמואל זכאי: הלקח המרכזי הוא לווסת את התמונה בצורה כזאת שאפשר לטפל בנוסעים באופן סביר והגיוני.
<שמואל זכאי: בקשר לנוהל.
<שמואל זכאי: יש נוהל קיים ומתורגל.
<שמואל זכאי: קוראים לנוהל הזה "נוהל כנפי כסף".
<שמואל זכאי: הנוהל הזה נועד למקרה שבו נתב"ג מושבת לחלוטין.
<שמואל זכאי: נתב"ג לא היה מושבת אפילו לרגע אחד.
אבישי ברוורמן: זה כנפי ארד, לא כסף.
<שמואל זכאי: סוג של כנפיים.
<שמואל זכאי: בהקשר לשאלה של נמל תעופה משלים.
<שמואל זכאי: העמדה של רשות שדות תעופה - אני יודע שזאת גם עמדת משרד התחבורה - כאנשי תעופה - -
יעקב ליצמן: הממשלה - -
<שמואל זכאי: כמי שמבינים בעניין הזה אנחנו תומכים בכל מילה שאמרת.
<שמואל זכאי: כל דבר שאוסיף רק גורע.
<שמואל זכאי: צריך להיות נמל תעופה משלים.
יצחק וקנין: אני חייב להפסיק אותך.
יצחק וקנין: זה שייך לדיון הבא.
יצחק וקנין: אני אומר לך שיש פה איזו שהיא עצימת עיניים.
יצחק וקנין: במשרד התחבורה לא מדברים את מה שאתה אומר.
יצחק וקנין: הם הולכים לסגור את שדה דב – זה כבר בתהליך - והולכים לסגור את הרצליה.
יצחק וקנין: אני לא יודע לאן זה הולך להגיע.
<שמואל זכאי: בשדה דב והרצליה אי אפשר להנחית תעופה בינלאומית בסדרי הגודל של המטוסים שנוחתים בנתב"ג.
<ניר דגן: שמוליק, בשדה דב אפשר.
<שמואל זכאי: עם כל הכבוד, ניר, 747 לא יכול לנחות בשדה דב.
אבישי ברוורמן: אין ספק שבישראל יש מחדל איום של שנים.
אבישי ברוורמן: 16 שנים הייתי נשיא אוניברסיטה ו-8 שנים אני בפוליטיקה.
אבישי ברוורמן: אחרי 3 שנים כבר נתתי את העדות בוויכוח על שדה תעופה נוסף.
אבישי ברוורמן: מאז שום דבר לא קרה.
יצחק וקנין: אני צריך להגיד פה הרבה תודה לגיורא.
יצחק וקנין: כדי שנעלה מקטגוריה 2 ל-1 פעלנו פה במהירות במשך שנה.
יצחק וקנין: אני חושש שמה שקורה עלול להוריד אותנו בחזרה.
יצחק וקנין: ההתייחסות שלנו לשדות התעופה ולאלטרנטיבות עלולה להוריד אותנו.
יצחק וקנין: משרד התחבורה, תשמעו טוב מה שאני אומר.
יעקב ליצמן: שאלתי בקריאת ביניים מה עמדת הממשלה.
יעקב ליצמן: אני רוצה לפרוטוקול לדעת את זה.
אבישי ברוורמן: אני לא רוצה לדבר בזמן מלחמה כי זה כואב לי, אבל אני אתייחס כאילו אין מלחמה וזה זמן שלום.
אבישי ברוורמן: לצערי, ממשלת ישראל זה מזמן כל אחד לעצמו ואלוהים לאף אחד.
אבישי ברוורמן: שנים מדברים.
אבישי ברוורמן: אני חוזר, כמו קאטו הזקן, על כך שהמשילות בישראל היא מהגרועות בעולם השלישי בעסקים, בבנייה.
אבישי ברוורמן: כי כל אחד עובד לעצמו, כשבאמצע יש עודף בירוקרטיה.
אבישי ברוורמן: אין פרויקטים לאומיים.
אבישי ברוורמן: תודה לאל שיש כזאת עוצמה של העם הזה שעדיין סוחב את הסיפור הזה.
<גיורא רום: אני לא יכול לומר בשם הממשלה.
<גיורא רום: לא הסמיכו אותי.
<גיורא רום: אני יכול להגיד לכם את עמדת רשות התעופה האזרחית.
<גיורא רום: בסוף שנת 2010 הוצאנו מסמך מאוד ברור שהבהיר את הצורך.