GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אבישי פדהצור: תודה אדוני.
<אבישי פדהצור: אני מודה על ההבהרה אדוני.
<איתי עצמון: למעשה החריג שקבוע כאן בתקנת משנה (ה), יאפשר למטוס זעיר להמריא ולנחות גם אם שטח ההפעלה נמצא באיזור מאוכלס כפי שהוגדר כאן " - - - הליקופטר, גם אם שטח ההפעלה נמצא באזור מאוכלס או בקרבתו".
<איתי עצמון: לעניין התנאי שקבוע בפיסקה 2, שלמעשה, אם אני מבין נכון, זו הפעלה מסחרית.
<איתי עצמון: האם, למשל, כפי שהזכיר כאן היושב ראש, מסוקים שנוחתים בבתי חולים באים בגדר הפעלה מסחרית?
<אבישי פדהצור: נשים לרגע בצד את המסוקים הצבאיים.
<איתי עצמון: חוק הטייס גם לא חל על הפעלה צבאית, אני מדבר כרגע על הפעלה - - -
<אבישי פדהצור: לגבי אלה יש לנו שתי סיטואציות.
<אבישי פדהצור: אם המנחת בבית החולים מרושיין, אז יצאנו ידי חובתנו לפי ההסדר הכללי.
<אבישי פדהצור: אם המנחת בבית החולים לא מרושיין, המסוקים הללו "להק" הם עוסקים בהפעלה מסחרית, יש להם רשיון הפעלה אווירי לפי הפרק - - -
<לאה ורון: אז אולי רגע תבהיר לוועדה אם הנחיתה בבתי חולים נחשבת למנחת מרושיין או לא.
<אבישי פדהצור: יש בתי חולים שבהם המנחת מרושיין.
<לאה ורון: כמה בתי חולים ברחבי הארץ?
<אבישי פדהצור: זה אין לי מושג.
יצחק וקנין: איפה שיש מנחת יש בית חולים.
<גיורא רום: יש ברמב"ם, בתל השומר, בסורוקה, בכל מקום שיש מנחת רת"א מרשיינת, רק לאחרונה שללנו את הרשיון של "שיבא" למשך כחצי שנה, כי הם חרגו מתנאי הרשיון ולא נחתו שם מסוקים.
<גיורא רום: בבתי חולים אנחנו מרשיינים, אז המנחת מרושיין, אם הוא מרושיין הבעיה פתורה.
<אבישי פדהצור: ואם הוא לא מרושיין, אז צריכים לעמוד בתקנות האלה, וזה נותן לנו - - - אם חס וחלילה המנחת השתבש.
יצחק וקנין: אני בטוח שהוא מרושיין, המנחת פה, בכנסת.
<גיורא רום: לא, מול החניה למעלה.
יצחק וקנין: ליד החניה למעלה יש מנחת, השאלה שלי אם הוא מרושיין.
<יצחק רז: לא, הייתה לנו בעיה רצינית עם המנחת הזה.
יצחק וקנין: אני לפחות פעמיים טסתי מהמנחת הזה, במסוק צבאי במלחמת לבנון.
<יצחק רז: צבאי, נוחתים חופשי, לא לפי הכללים האלה.
<איתי עצמון: אני ממשיך את השאלה שלי כי אני לא בטוח שהבנתי.
<איתי עצמון: מסוק שמביא פצועים חלילה לבית חולים, זה נעשה במסגרת הפעלה מסחרית?
<איתי עצמון: הפעלה מסחרית כפי שמוגדרת בחוק, כלומר, הפעלת כלי טיס וצרכי עסק שעיקרו הסעת נוסעים וכו'.
<לאה ורון: מה עם מאגרי הקידוח של הגז הטבעי שממריאים וטסים לתוך הים, לאסדות, יש להם היתרים?
<לאה ורון: הם טסים משטח ישראל לתוך האסדות של תמר?
<אבישי פדהצור: למיטב ידיעתי, החברות שמבצעות את זה, הן בעלות רשיון הפעלה אווירי, אחרת אסור להם לעשות את זה, הם לא מסוקים, אני מניח, של החברות שקודחות, אלא שחברות הקידוח ספקות שירותים של ספק.
<אבישי פדהצור: הספק הזה לפי חוק הטייס, סעיף 17, עוסק בהפעלה מספרית, שזה מתן שירות באמצעות כלי טייס בתמורה, הוא חייב להיות מרושיין אצל רת"א.
<אבישי פדהצור: לכן אם המנחתים על האסדות לא מרושיינים, הוא יוכל באמצעות הנורמה הזאת להמשיך לבצע את משימותיו.
יצחק וקנין: אני זוכר שהיו מטיסים את הרב עובדיה, זכרונו לברכה, ממקום למקום במסוק היו לוקחים אותו.
יצחק וקנין: אני זוכר שפעם אחת אני הנחיתי אותו במגרש כדורגל בשלומי, אבל אז היה נציג של החברה שחיכה שם וקידם, ועשה את כל הדברים.
יצחק וקנין: במיוחד בחודש אלול כשהיו עצרות, הוא היה טס במסוקים כל הזמן ממקום למקום.
<איתי עצמון: מה אמור המנהל לאשר לפי פיסקה 3, במסגרת מפרטי ההפעלה של בעל רשיון AOC?
<אבישי פדהצור: הוא מאשר.
<אבישי פדהצור: במפרטי ההפעלה, אם אני לא טועה, יתקנו אותי, מפורטות המשימות במרכאות כפולות, שמותר לבעל רשיון הפעלה אווירית לבצע.
<אבישי פדהצור: בשביל לאשר לבעל רשיון הפעלה אווירית משימה במפרטי ההפעלה, אני בודק שיש לו נהלים מתאימים, כלי טיס מתאימים, ערכי הדרכה מתאימים, כל מה שקשור להפעלה של כלי הטיס.
<אבישי פדהצור: כלומר, נוסף לדרישות הכשירות בפיסקה 1, ולעצם החזקה ברשיון אווירית, הוא צריך גם איזשהו היתר ספציפי למשימה הזאת.
<עמרי טלמון: לא יודע אם כאן המקום, לגבי סוגיה שעליה אני מתכתש לא מעט עם רת"א, או שהם לא מבינים אותי, או שקרוב לוודאי אני לא מבין אותם.
<עמרי טלמון: יש עניין של דאונים, אלה נוסעים באוויר, והם נוחתים כשאין להם ברירה באשר הם צרו, זו נחיתת אונס, ולכן הם יכולים לנחות בכל מקום בעצם כי אין להם ברירה.
<עמרי טלמון: אין להם מנוע, לא יכולים ללכת סביב.
<עמרי טלמון: כשמתכננים טיסה לטווח ארוך, משתדלים לראות בדרך אם יש אזורים שבהם הנחיתה היא יותר הגיונית, נניח, אם טסים דרומה, אז המסלול שהיה פעם מנחת ערד שנגנב כולו חוץ מהאסד, זה מקום טוב לנחות בו.
<עמרי טלמון: מי שנחת דאון בשטח צריך להביא אותו חזרה הביתה.
<עמרי טלמון: לצורך העניין הזה הדאונים האלה יש שיטה לפרק את הכנפיים ואת משטחי הזנב, ועם גרר מיוחד מביאים אותו הביתה.
<עמרי טלמון: זה תהליך שהוא ארוך ומסובך וצריך לגמור אותו לפני שאי אפשר להשאיר דאון בלילה בשטח.
<עמרי טלמון: אם הדאון נוחת במקום, כמו מנחת ערד שהזכרתי קודם, יש כאלה 20, 30 מקומות, אז יותר הגיוני לשלוח את המטוס הגורר שהמריא אותו כדי שיגרור אותו חזרה הביתה.
<עמרי טלמון: פעולה כזו אומרת שיש כאן שתי נחיתות והמראה אחת, בכל פעם זה כלי אחר.
<עמרי טלמון: בנחיתה הראשונה נוחת דאון, בנחיתה השנייה נוחת מטוס גורר, בהמראה ממריאים שניהם ביחד קשורים בחבל, זה לא דאון ולא מטוס אלא שניהם יחד.
יצחק וקנין: זאת הפינה, מה השאלה?
<עמרי טלמון: השאלה היא אם הסעיף הזה מאפשר למנהל להתיר פעולה כזו בשעת הצורך, כי פה לא נזכרים ג'רופלן ומטוס זעיר, לא נזכר לא דאון ולא מטוס גורר.
<איתי עצמון: מטוס זעיר או כלי טיס רוטורי.
<אבישי פדהצור: שזה ג'רופלן ומסוק, נכון.
<אבישי פדהצור: התשובה לזה אדוני פשוטה – לא, וכמובן יש גם לתשובה הסבר.
<אבישי פדהצור: לגבי הנחיתה של הדאון מלכתחילה, סעיף 75 לחוק הטייס לא חל על דאון, זאת אומרת, החובה לנחות בשדה תעופה לא חלה על דאון כי מטבעו נוחת בשטח.
<אבישי פדהצור: המטוס שמוציא, או שמר טלמון מבקש שיוציא את הדאון, הוא מטוס שאיננו אז"ם או כלי טיס רוטורי, הוא מטוס מה שמכונה מהתעופה הכללית עם המאפיינים שלו, עם היכולות שלו, ההסדר הזה לא נוגע אליו בשום צורה שהיא.
<אבישי פדהצור: הבקשה של מר טלמון מונחת על שולחן גורמי המקצוע ברת"א, הם צריכים לגבש עמדה לעניינה.
<אבישי פדהצור: אני העברתי למר טלמון תשובה מפורטת כבר שאין בכוונתנו במסגרת התיקון הזה גם לתקן את כל מה שקשור לחילוץ אז"ם באמצעות כלי טיס שהוא לא חלק מהתיקון הזה, וגם לא לעשות אלף ואחד תיקונים אחרים נוספים שאולי צריכים לעשות בשביל לטייב את התעופה האזרחית בישראל, אחרת אין סוף לדבר, וזה לא הסתיים.
<אבישי פדהצור: ברגע שעמדת גורמי המקצוע תתגבש ותלובן ואם היא תתועדף כתיקון חקיקה שצריך לקדם אותה, אנחנו כמובן נביא את זה בפני הוועדה.
<אבישי פדהצור: כמו שאדוני רואה, לא מטפלים רק - - -
יצחק וקנין: מר טלמון, הדבר שהערת כרגע הוא שכיח?
<עמרי טלמון: לא כל כך, אבל הוא חשוב, בכלל דאייה זה לא דבר שכיח.
יצחק וקנין: אני מבין, השאלה עד כמה הוא שכיח.
<עמרי טלמון: אין לי מספרים מדויקים, אבל זה בוודאי לא שכיח, זה בתחום שתי ספרות נמוכות בשנה.
<עמרי טלמון: לא 50, ולא 60, יותר דומה לתריסר, תריסר וחצי.
<אבישי פדהצור: אותם מקרים חריגים קיצוניים שניתן לשמור בהם על הבטיחות, יש לנו את סעיף 165 לחוק הטיס שהוא סעיף הפטורים הידוע.
<אבישי פדהצור: זה הסעיף שמאפשר במקרים המתאימים, אני לא אומר כבר מראש שכל מקרה יתאים ויאושר חלילה, זה עניין של אחריות של המנהל בכל מקרה לפני נסיבותיו.
<אבישי פדהצור: באותם מקרים קיצוניים וחריגים שבהם יהיה צורך בדבר, ותהיה אפשרות בטיחותית קיים כלי.
<אבישי פדהצור: הבעלים של דאון לא עומד מול שוקת שבורה.
יצחק וקנין: בדרך כלל התחום המראה של הדאונים, או התחום האווירי הוא מוגדר, אני לא חושב שהם יכולים לנוע בכל מקום שהם רוצים.
<אבישי פדהצור: אני לא בטוח שדאונים – יש הוראות תעבורה אווירית, באופן עקרוני יתקנו אותי - - שבינינו, אם הם תופסים את הזרמים הטובים, והם נמצאים בגבהים הנכונים, יכולים לטוס גם 300 ו-400 קילומטרים.
<עמרי טלמון: למה לא אלף?
יצחק וקנין: שאלתי, האם הם יכולים לטוס בכל מקום שהם רוצים?
<עמרי טלמון: לא, יש מגבלות.
<גיורא רום: - - - רת"א הוציאה לפני חודשיים אחרי עבודה של כמה שנים עם חיל האוויר, היא מבהירה בדיוק איפה מותר לדאות ואיפה אסור, באיזה גבהים, עם מי צריך להתקשר, הכול מוגדר.
<גיורא רום: יש מפה, אין שום כלי טיס שאפשר לטוס איתו בכל מקום, בכל שעה, לכל כיוון.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיפים (ה) (1), (2), (3) מי בעד?
יצחק וקנין: בעד סעיפים (ה) (1) (2), (3) – פה אחד
<אבישי פדהצור: אתן הסבר כללי.
<אבישי פדהצור: אני גם מציע אדוני, ברשות הוועדה כמה תיקונים לנוסח שאני חושב שמצאנו שהם נחוצים.
<אבישי פדהצור: אסביר את ההקשר הכללי בתור התחלה.
<אבישי פדהצור: אנחנו עד עכשיו דיברנו על הכלל שצריך לנחות רק בשדה תעופה או במנחת שניתן רשיון להפעלתו ועל היוצא מן הכלל, שאתה נוחת במקום שאיננו שדה תעופה, ומנחת שניתן רשיון להפעלתו, דא עקא, שיש לנו בחיים גם ייצור נוסף שהוא מנחת שניתן רשיון להפעלתו, אבל המפעיל לא נמצא בו.
<אבישי פדהצור: לפי החוק היום - - -
<לאה ורון: לא הזכרנו את קריית שמונה, יש סיפור גדול של ההפעלה.
<אבישי פדהצור: נושא סבוך.
<אבישי פדהצור: לפי הדין היום, כאשר מפעיל המנחת לא נמצא, אין להשתמש במנחת, דבר נורא פשוט.
<יצחק רז: גם לא כשטח הפעלה?
<אבישי פדהצור: גם לא כשטח הפעלה, כי שטח הפעלה מוגדר כאתר שאיננו שדה תעופה או מנחת שניתן רשיון להפעלתו, לכן, אסור להשתמש בו.
<אבישי פדהצור: רת"א – אוזנה כרויה לרחשי הציבור .
<גיורא רום: אבישי, אל תיסחף.
יצחק וקנין: אל תקלקל לנו את האווירה, גיורא....
<אבישי פדהצור: באקראי אוזנינו הסתומות שמעו את רחשי לב הציבור.
יצחק וקנין: כל כך הרבה נעשה בנושא בשלוש השנים האחרונות, אנחנו נגיד שאתם - - -
<אבישי פדהצור: בא הציבור והציג בפנינו, תראו, יש מצב דברים שבו יש מנחת שהוא מרושיין, במשך, נניח כמשל, ימי השבוע, מפעיל המנחת נמצא שם, ואנחנו נוחתים וממריאים בו כרגיל, אין בעיה.
<אבישי פדהצור: בסוף השבוע מפעיל המנחת מטעמיו הוא מחליט שהוא לא במנחת, מבחינתנו, מבחינת הדין אסור להשתמש במנחת הזה, למרות שיש מקרים ויש סיטואציות שבהן יכול מפעיל המנחת להגיד, אני לא שם, תעשו כאהבת נפשיכם, תנחתו, תמריאו, מתי שאתם רוצים, אבל אל תשתמשו לי בברזייה, אל תחנו שם אחרי השעה ארבע כי מגיעים לשם חברים שלי לעשות על האש, והיום הדין לא מאפשר את זה.
<אבישי פדהצור: אז אנשי המקצוע ברת"א נרתמו לנסות לבנות הסדר שכן יאפשר בתנאים שעוד מעט נפרט אותם, לעשות שימוש במינחת מרושיין בשעה שהמפעיל לא נמצא.
<אבישי פדהצור: זה הרעיון הכללי, עיקרי ההסדר הם בגדול כדלקמן: קודם כל צריך את הסכמת מפעיל המינחת.
<אבישי פדהצור: צריכים לזכור, מפעיל המנחת הוא מחזיק ברשיון, הוא נותן דין וחשבון לרת"א על פעילויות שנעשות במסגרת הרשיון כשהוא לא שם דרך המלך גם בשבילו וגם בשביל בטיחות תעופה אזרחית זה שאסור להשתמש, לכן, אתה לא יכול לכפות את עצמך על בעל בית.
<אבישי פדהצור: קודם כל תבקש את הסכמתו של בעל הבית.
<אבישי פדהצור: עלתה פה שאלת האחריות של אותו מפעיל מנחת לפי תקנות המנחתים.
<איתי עצמון: עלתה לא פה, עלתה בישיבות ההכנה.
<אבישי פדהצור: אני רוצה לשתף את הוועדה, היא הובילה לשינויים בנוסח שאני אבקש לקרוא אותם.
<אבישי פדהצור: אומרים לאותו מפעיל מנחת, ראה נא אדוני, מצד אחד אתה מחזיק ברשיון וכו', ואתה אחראי כאשר אתה נמצא במנחת, אתה מפעיל אותו לפי הרשיון, אתה מה שקורה בו על פי דיני הטיס.
<אבישי פדהצור: מצד שני, יש לנו פה ייצור חדש, אתה לא נמצא במנחת ומותר להשתמש בו, מה זה אומר האחריות שלך?
<אבישי פדהצור: למשל, אגרת כיבוי אש, צריכה להיות שם, לא צריכה להיות שם, אתה אחראי או לא אחראי.
<אבישי פדהצור: עכשיו למה הצורך ליצור את האיזון?
<אבישי פדהצור: כי ככל שבעל המנחת יהיה אחראי יותר בהעדרו, כך הוא לא יסכים שאנשים ינחתו שם.
<אבישי פדהצור: כי אם ברירת המחדל שלו זה להיות שם ולהפעיל, לא להיות שם ולא להפעיל, לא להיות שם ולהפעיל ולהיות אחראי, אז הוא יגיד אל תנחתו, או שלא תטוסו בסוף השבוע, או עם מישהו אחר.
<אבישי פדהצור: לכן ניסינו למצוא פה איזשהו איזון שאומר, קודם כל הוא מסכים, במסגרת ההסכמה הזאת אם הוא רוצה הוא יכול, הוא לא חייב, בשביל שלא תהיה לו חובה כאילו אקטיבית לפקח על מה שקורה במנחת שהוא לא נמצא שם, הוא רשאי לתת להם הנחיות.
<אבישי פדהצור: למשל, חבר'ה, אם אתם נוחתים שם תתפנו, אל תנחתו לפני שתיים, כי יש שם תערוכה חקלאית, או תעמדו שם יותר מעשר דקות כי באים, לא יודע, צופים להסתכל על איזה מופע שיש במקום ליד, אז הוא רשאי והוא לא חייב.
<אבישי פדהצור: לכן, להבדיל מהנוסח שמונח בפני הוועדה, אני אבקש את שינוי הנוסח הבא להציע כדלקמן.
<אבישי פדהצור: אני מדבר עכשיו על הסייפא של פיסקה 1 – "המראה או נחיתה נעשות לפי תנאים", אני מבקש למחות את המלים "לרבות הוראות", כי תנאי הוא גם הוראה, אני לא רוצה להטיל על - - - אקטיבית לקבוע הוראות.
<אבישי פדהצור: אדם נבון יודע לנסח תנאי ככולל בדיוק את כל המגבלות שהוא רוצה להטיל.
<אבישי פדהצור: נעשית לפי תנאים שקבע מפעיל המנחת לאותו אדם לעניין שמירת הבטיחות והסדר במנחת ככל שקבע.
<אבישי פדהצור: הנוסח היום מפרש כאילו שמפעיל המנחת חייב לקבוע תנאים, זה נוסח שאנחנו לא חושבים שהוא הכרחי, הוא לא נכון, והוא עלול להרתיע את המפעיל של המנחת מלעשות שימוש בכלי הזה, אנחנו לא רוצים.
<אבישי פדהצור: יש לו שיקול דעת, יש לו אחריות, הוא יחליט בכל מקרה לפי מסיבותיו, אם הוא סומך על הטייס, לא סומך על הטייס, אם זה יום שהוא טוב לנחיתה, לא טוב לנחיתה, הוא ייתן את ההוראות אם הוא רוצה כפי מיטב שיקול דעתו.
<איתי עצמון: מבחינת רשות התעופה האזרחית, בעצם כל הרגולציה שחלה היום על מנחתים מכוח תקנות הטיס מנחתים לא תחול כאן, כלומר, בעצם מפעיל המנחת יקבע ככל שימצא לנכון איזשהם תנאים לפעולה במנחת, למשל, בסופי שבוע, וכל הסטנדרטים שקבועים בתקנות הטיס מנחתים לא יחולו.
<אבישי פדהצור: אני מודה לאדוני על ההערה, ההערה טובה ונכונה.
<אבישי פדהצור: תקנות המנחתים מטילות על מפעיל המנחת הרבה מאוד הגיוני, למשל, החובה שהוא יבדוק שהמסלול נקי ממכשולים וכו' לפני שנוחתים שם.
<אבישי פדהצור: החובה שיהיה אדם מטעמו, חובה מאוד בסיסית בתקנה 27א בתקנות המנחתים, צריך להיות נציג מטעם המנחת בשדה, זה מנוגד להסדר הזה.
<אבישי פדהצור: לכן נבקש פה אמירה שכאשר המנחת משמש לפי התקנה הזאת, הוראות תקנות המנחתים לא יחולו.
<אבישי פדהצור: בשביל להפריד בין ההפעלה לפי תקנות המנחתים כאשר הוא נמצא לבין ההפעלה כאשר הוא לא נמצא שם, - - - לפי תקנות ההפעלה הסדר שראינו קודם, ולא לפי תקנות המנחתים.
<איתי עצמון: אני מבקש לשאול לגבי הוראה שקיימת היום בתקנות הטיס מנחתים בתקנה 27, שעניינה תנאים להפעלת מנחת.
<איתי עצמון: בין היתר נקבע בה – "כי לא יופעל מנחת, אלא אם כן קיים לגבי המנחת ביטוח בר תוקף".
<איתי עצמון: מה בעצם הדין יהיה במקרה שאותו מפעיל מנחת נותן רשות בעצם, או הסכמה לאדם אחר להפעיל את המנחת, הביטוח לא יהיה בתוקף?
<אבישי פדהצור: אני לא אומר שהביטוח לא יהיה בתוקף כי אני לא מומחה בדיני ביטוח.
<אבישי פדהצור: אני אומר שחובת הביטוח לפי תקנה 27 לא תחול.
<אבישי פדהצור: אם לאדם יש ביטוח שמכסה אותו 7 ימים בשבוע, מה טוב.
<אבישי פדהצור: אבל אם ביום הזה נוחת שם מטוס, ומגיע מפקח רת"א, ומגיע למפעיל שלא נמצא שם, ואומר לו, אדוני, תראה לי את הביטוח, אז אם אין לו ביטוח תקף לאותו יום אין בעיה עם זה, כי הוא לא מפר את תקנות המנחתים.
<אבישי פדהצור: החובה לפי תקנות המנחתים לעניין הזה, כמו החובה שיימצא ציוד כיבוי אש, כמו החובה שיימצא אדם וכו', החובה הזאת לא קיימת.
<אבישי פדהצור: זה לא גורע מהרשות לפי הדין הכללי שכל אדם יבטח את נכסיו, אבל חובה הביטוח לפי תקנות המנחתים ליום הזה שבו המנחת משמש שלא לפי תקנות המנחתים לא תחול.
<איתי עצמון: האם מדובר על הסכמה עקרונית, או הסכמה לגבי כל הפעלה והפעלה?
<אבישי פדהצור: לדעתי, זה מאוד תלוי בבעל הבית, יכול להיות בעל בית שידו תהיה קמוצה יותר, ויאמר, אני רוצה רק טיס עם 150 שעות טיסה, שהוכיח אצלי כבר שאני נמצא במנחת, שיודע להמריא ולנחות.
<אבישי פדהצור: ויכול להיות בעל מנחת שיהיה עם יד פחות קפוצה, ויגיד, חברים, מי שרוצה תרווחו ותסעדו.
<אבישי פדהצור: אנחנו לא רוצים להגביל את שיקול הדעת בהקשר הזה.
<דווידי הולנדר: התקנה מנוסחת היום כאילו צריך לתת אישור ספציפי אישי, ולא איזשהו קארט בלנש שבעצם זה מה שאנחנו רוצים, זה בעצם מה שפועל.
<דווידי הולנדר: מפעיל מנחת אומר, אתם יכולים לבוא, מי שרוצה יכול לבוא לנחות.
<דווידי הולנדר: התקנה מנוסחת כאילו כל אחד צריך לפנות אליו – מה הכוונה בעצם?
<אבישי פדהצור: הניסוח מלכתחילה מתייחס לאותו אדם, כי היו רצונות בהתחלה מקרב הציבור במרכאות, להפקיע את המנחת מהמפעיל כשהוא לא נמצא שם.
<אבישי פדהצור: זאת אומרת, רצו לקבוע ככלל עקרוני, כאשר המפעיל לא נמצא שם כל אחד יכול להשתמש, כמובן שאנחנו התנגדנו לזה.
<אבישי פדהצור: הנוסח הזה עכשיו מנוסח כאישר לאותו אדם.
<דווידי הולנדר: לא, אני לא מדבר על מפקיע.
<דווידי הולנדר: מפעיל המנחת אומר, מי שרוצה יכול לבוא לנחות אצלי, שזה בפועל מה שמתקיים בשטח.
<אבישי פדהצור: אני חושב שזה בהחלט בא בגדר התיבה אותו אדם, כי אדם זה גם תאגיד, זה גם הכלל, וגם שוב, זה פרשנות תכליתית שמלכתחילה רצית להגיד שזה יהיה ספציפית, אני לא חושב שהתקנה הזאת מונעת מאדם לבוא ולומר עקרונית, מפעיל מנחת לבוא ולומר עקרונית, אדם זה רק רשימת אדמים מסוימת, הוא יכול גם באופן כללי ועקרוני, ושוב, הדגש פה היה על ההסכמה שלו, ההסכמה שלו צריכה להיות קונקרטית, צריכה להיות מוגדרת וברורה.
יצחק וקנין: אני מפעיל מנחת מרושיין, הכול בסדר, החלטתי שאני לא נמצא במקום, לא הודעתי לאף אחד, נוחתים שם.
יצחק וקנין: מה האחריות?
<אבישי פדהצור: לדעתי זה אחריות של כל אדם לגבי מי שמשיג גבול בשטחו.
<יצחק רז: לא, הוא מאשר.
יצחק וקנין: אני מאשר לו לנחות, אבל אני הולך.
<אבישי פדהצור: האחריות שלך, נקרא לזה, דיני האחריות הכלליים במדינת ישראל.
<אבישי פדהצור: זאת אומרת, מצפים ממך לפעול כאדם סביר.
<אבישי פדהצור: אם חלילה התפרצה זברה, שזה דבר שהוא לא צפוי, שאדם סביר לא צריך לצפות אותו, כי המתחם שלך מגודר, ואז"ם בעוונותינו, הוא פגש את הזברה במסלול, אז שוב, אני לא שופט, ולא בן שופט חלילה, אבל על פני הדברים, אם זה לא פעולה שאדם סביר צריך לנקוט בה, אז אתה לא תהיה אחראי.
<אבישי פדהצור: אבל אם לצורך העניין, חס וחלילה, אותה תערוכה חקלאית שאני כל כך אוהב לחזור אליה, יש תערוכה חקלאית על המסלול של המנחת שהיא במהלך השבת.
<אבישי פדהצור: אתה הטייס מתקשר אליי ערב הטיסה, ואומר לי, תגיד פדהצור, יש איזושהי בעיה לנחות במנחת שלך במהלך מחר?
<אבישי פדהצור: אני אומר לך לא, אין שום דבר.
<אבישי פדהצור: אני חושב שבמקרה הזה, אתה כבעל מנחת אחראי, כי אתה לא פעלת כאדם סביר.
<אבישי פדהצור: אני הייתי מצפה מאדם סביר שיגיד לטייס, אדוני, בשבת אתה לא יכול לנחות, כי יש תערוכה חקלאית על המסלול.
<אבישי פדהצור: המבחן הוא לא מבחן לפי דיני הטייס, אלא לפי דיני הרשלנות הכלליים.
<איתי עצמון: למשל, לעניין התנאים להפעלת מנחת, באותה תקנה 27 לתקנות הטיס מנחתים, יש חובה שבמנחת יהיה קיים קשר קווי או אלחוטי תקין בין המנחת לבין מתקן פיקוח של תנועה אווירית.
<איתי עצמון: אם יש איזושהי בעיה עם המתקן שבכל זאת אמור להיות מופעל גם לפי התקנה הזו, על מי תחול האחריות?
<אבישי פדהצור: מה זאת אומרת אמור להיות מופעל?
<אבישי פדהצור: אנחנו מדברים על טלפון, מדברים על - - - או על מכשיר קשר שאמור באופן עקרוני לשמש את מפעיל המנחת.
<אבישי פדהצור: אם מפעיל המנחת לא נמצא שם, אז אין מי שהשתמש בזה.
<גיורא רום: אבל איך זה נוגע לתקנות האלה כל החמש דקות האחרונות?
<גיורא רום: אם אתם רוצים לעשות דיון על תקנות המנחתים - - -
<איתי עצמון: זה חריג לתקנות המנחתים.
<גיורא רום: נביא לפה את ראש אגף תשתיות, נתכונן לזה, ונציג את כל סוגי התקנות המנחתים.
<גיורא רום: נסביר, מה שכתוב פה, שניתן לקחת גם מנחת ולהפוך אותו לשטח הפעלה על ידי זה שמפעיל המנחת נטש או נמצא בבולגריה, באיזשהו מקום, וזה הפך להיות שטח הפעלה, ומה שחל על שטח הפעלה חל עליו, זה כל הסיפור.
<איתי עצמון: אבל אותו אדם מחזיק ברשיון שאתם נתתם לו להפעלת המנחת, הרשיון עדיין בתוקף.
<איתי עצמון: כל האחריות שחלה על בעל רשיון, בעצם ממשיכה לחול עליו כי הוא בעל הבית.
<גיורא רום: אבל זה נכון גם בלי התקנות האלה.
<גיורא רום: מה קורה היום אם ברגע זה, למשל, במנחת כלשהו בבר יהודה, מישהו יבוא וינחת, זה קשור בתקנות המנחתים, זה לא מיוחד למקרה הפרטי הזה.
<גיורא רום: הרי גם עכשיו ברגע זה, מפעיל המנחת בבר יהודה יכול להיות בערד, בלי טלפון, ויבוא פלוני וינחת שם.
<איתי עצמון: אבל אסור לו.
<איתי עצמון: אתה רוצה עכשיו להתיר לו לעשות את זה, ולכן צריך לדון בפרטי ההסדר, לרבות המשמעויות המשפטיות שנובעות ממנו, ולרבות האחריות של בעל הרשיון, הוא עדיין - - - רשיון.
<אבישי פדהצור: אני ארחיב ואסביר, ברשותך, אני מקווה שאניח את דעתם כולם.
<אבישי פדהצור: נתחיל מהמצב הבסיסי כאשר המנחת מופעל על פי תקנות המנחתים, האחריות היא מלאה לפי תקנות המנחתים, לרבות מה שהזכיר היועץ המשפטי.
<אבישי פדהצור: כאשר המנחת לא מופעל בכלל, זאת אומרת, אין הסכמה, אין כלום, ובא מישהו ומשיג גבול ונוחת שם מבלי לקבל את הסכמת מפעיל המנחת, האחריות של מפעיל המנחת היא לפי הדין הכללי, אם הוא רשלן או לא רשלן, כמו האחריות שלי כבעל בית אם נכנס אליי פורץ.
<אבישי פדהצור: היום, מה לעשות, במשפט לא רק אצלנו, יש לך אחריות גם לגבי משיג גבול.
<איתי עצמון: אבל זה לא משיג גבול.
<אבישי פדהצור: זה המקרה השלישי.
<אבישי פדהצור: המקרה השלישי הוא המקרה שלנו, שבו המנחת איננו מופעל לפי תקנות המנחתים מצד אחד.
<אבישי פדהצור: מצד שני, נוחתים בו בהסכמת מפעיל המנחת, ועולה השאלה מה האחריות של מפעיל המנחת על תוצאות ההסכמה שלו.
<אבישי פדהצור: כמו שאמרנו קודם, זה בהמשך להערה של היועץ המשפטי לוועדה.
<אבישי פדהצור: אנחנו חושבים שנכון לקבוע בתקנה הזאת, וזאת תוספת שנרצה להוסיף שלא מופיע בנוסח עכשיו, שכאשר המנחת לא מופעל, הוא משמש לפי התקנה הזאת, לא יחולו תקנות המנחתים, זאת אומרת, שהאחריות שלו היא לפי הדין הכללי, היא לא לפי תקנות המנחתים.
<אבישי פדהצור: זאת אומרת, לפי דיני הרשלנות כדוגמה, סליחה, דיני הנזיקין באופן כללי, וזה אומר שהוא לא צריך לפעול לפי תקנות המנחתים כי הן לא חלות בשעה שהוא לא שם, אבל נתן את הסכמתו מצד אחד, ומצד שני, הוא צריך לפעול כאדם סביר בהקשר הזה.
<אבישי פדהצור: הצעתי גם נוסח ברשות אדוני, נוסיף את זה כתקנת משנה (ב), הוועדה תסמיך אותנו כמובן, ברשותך אדוני.
<אבישי פדהצור: בגדול, הקביעה תהיה – "תקנות המנחתים לא יחולו על מנחת כאמור בשעה שהוא משמש לפי תקנת משנה (א)".
<אבישי פדהצור: זאת אומרת, שלא יתחילו עכשיו, בדיעבד, יש ביטוח, יש קו טלפון, נקי ממכשולים, לא נקי ממכשולים.
<אבישי פדהצור: האחריות של מפעיל המנחת הזה לפי הדין הכללי.
<אבישי פדהצור: ואם יש שם מכשול שאדם סביר היה צריך להתריע מפניו הוא יהיה אחראי.
<אבישי פדהצור: ואם יש שם זברה שהתפרצה פתאום, אז הוא לא יהיה אחראי, יש לקוות.
<איתי עצמון: כלומר, גם אם תהיה ביקורת שלכם, לצורך העניין, על אחד מהפרמטרים שקבועים בתקנות המנחתים, לא תהיה אחריות לבעל הרשיון.
<אבישי פדהצור: זה כמו במערכון של הגששים גבעת חלפון, איזה אינטרס יש לו לבוא לשם.
<אבישי פדהצור: איזה אינטרס יש למפקחי רת"א להגיע לאתר שברגיל מרושיין, אבל הוא לא פועל עכשיו, זאת אומרת, הרגולציה התעופתית עליו היא דלה יותר.
<אבישי פדהצור: אבל באותו מקרה היפותטי - - -
<איתי עצמון: לא, הוא לא פועל בשבת, אבל ביום ראשון הוא יחזור לפעול.
<אבישי פדהצור: יפה.
<אבישי פדהצור: אבל נניח שהם הגיעו בשבת או ביום שלישי, זה פעמיים כי טוב, עדיף לנחות שם ביום שלישי.
<אבישי פדהצור: אם יגיע אותו מפקח ביום שלישי כאשר מפעיל המנחת לא נמצא שם, והוא מופעל לפי 79(ג), ויבוא ויגיד למפעיל המנחת, התקשר אליו, אדוני, למה עגלת הכיבוי לפי 27(א)(3) לא נמצאת, אז הוא יכול להגיד לו, אדוני, גם בתקנות כתוב, שכאשר זה מופעל לפי 79(ג)(א), תקנות המנחתים לא חלות.
יצחק וקנין: אני הכנסת אותה לארון שלא יגנבו אותה.
<אבישי פדהצור: נכון.
<אבישי פדהצור: מה, האינדיאנים האלה באים, נוחתים, אז הוא מוכן שהם יבואו ויעשה קפה וכו', אני לא רוצה שישאפו לי את הגז כיבוי.
<אבישי פדהצור: לכן נראה לי שזה יוצר הסדר שהוא יותר ברור משפטית מבחינת האחריות.
<אבישי פדהצור: שוב, האחריות של מפעיל המנחת כמסכים, היא אחריות לפי הדין הכללי, הוא צריך לתת הסכמה שאדם סביר היה נותן, הוא לא מקבל פה פטור מאחריות חלילה.
<אבישי פדהצור: אבל הוא לא אחראי לפי התקנות המנחתים.
יצחק וקנין: אני מצביע על 79(ג) כולל פיסקה (ב) כולל תיקוני נוסח שאתם תעשו בהתאם.
יצחק וקנין: בעד סעיפים 79(ג) כולל פיסקה (ב) – פה אחד
<אבישי פדהצור: 163 – אנחנו מתחילים נושא חדש על רגל אחת, כי זה בעיקר תיקוני נוסח וליבונים.
<אבישי פדהצור: בגדול, היום לפי תקנות ההפעלה, בשביל להפעיל אז"ם, אתה צריך לעשות את זה או עם רשיון הפעלה מבצעית מה שנקרא, או במסגרת רשיון הפעלה מקצועי.
<אבישי פדהצור: זאת אומרת, עצם העובדה שיש לך רשיון טייס פרטי עם הגדר אז"ם, לא מאפשר לך להטיס אז"ם.
<אבישי פדהצור: ברת"א נעשה על זה עבודת מטה, עמדת גורמי המקצוע היא שהדבר הזה לא נדרש לגבי הפעלה כללית.
<אבישי פדהצור: איפה שאתה עוסק הפעלה מסחרית, תצטרך גם רשיון הפעלה מבצעית לפי התקנות הללו, אבל אם אתה עוסק בהפעלה, די לך ברשיון האישי שלך עם הגדר האז"ם.
<אבישי פדהצור: התיקונים שנציג עכשיו בפני אדוני, נועדו להתאים את התקנות לעמדה הזאת של רת"א.
<אבישי פדהצור: בנוסף, אותו הסדר חל גם על בלון מאויש, אנחנו נציג אותו במקביל.
<אבישי פדהצור: תקנה 163 לתקנות ההפעלה היא התקנה שבפתח הפרק התשיעי, והיא עוסקת ברשיון הפעלה מבצעי, והיא קובעת אילו כלי טיס אפשר או אי אפשר להפעיל, האם או בלי רשיון הפעלה מבצעית.
<אבישי פדהצור: הערה סמנטית ברקע, הטרמינולוגיה הזאת הייתה קיימת לפני חקיקת חוק הטייס.
<אבישי פדהצור: חוק הטייס מדבר היום על רישיון הפעלה אווירית, שזה הרשיון שאתה צריך לעשות אותו לקבל אותו מרת"א בשביל שתוכל לעסוק בהפעלה מסחרית של כלי טייס.
<אבישי פדהצור: בתיקון שעשינו בתקנות ההפעלה לפני שלושה חודשים, החלפנו בכל תקנות ההפעלה חוץ מפרק ט' את המונח - רישיון הפעלה מבצעית ברשיון הפעלה אווירית בשביל להתאים לחוק הטייס.
<אבישי פדהצור: בגלל שבפרק ט' יש מאפיינים ייחודיים שבהם גם הפעלה שהיא לא מסחרית לגבי חלק מכלי הטיס הפעלה מבצעית, השארנו פה את המונח רשיון הפעלה מבצעית.
<אבישי פדהצור: אמרנו, תקנה 163 עוסקת ברשיון הפעלה מבצעית, אנחנו רוצים למחוק ממנה את הדרישה שכלל הפעלה של בלון מאויש או אווירון זעיר או אווירון הדרכה זעיר תצטרך רשיון הפעלה מבצעית, ולקבוע שרק במקרה של הפעלה מסחרית תצטרך רשיון הפעלה מבצעית להפעיל בלון מאויש או אווירון זעיר באווירון הדרכה זעיר.
יצחק וקנין: אנחנו נצביע על סעיף 163 מי בעד?
יצחק וקנין: בעד סעיף 163 – פה אחד
יצחק וקנין: סעיף 163 אושר, התקנה אושרה.
יצחק וקנין: תקנה 180ב.
<אבישי פדהצור: ביטול תקנה 180ב לתקנות העיקריות - בטלה.
<אבישי פדהצור: תקנה 180ב לתקנות העיקריות תקנות ההפעלה, עניינה רשיון להפעלה מבצעית של אז"ם.
<אבישי פדהצור: כמו שאמרנו, אנחנו מבטלים את החובה הכללית לרשיון הפעלה מבצעית של אז"ם, דורשים אותו רק בהפעלה מסחרית, לכן אנחנו מבטלים את תקנה 180ב.
יצחק וקנין: הערות אין.
יצחק וקנין: בוטלה התקנה.
יצחק וקנין: בעד תקנה 180ב – פה אחד
<אבישי פדהצור: תיקון תקנה 180ג.
<אבישי פדהצור: בתקנה 180ג לתקנות העיקריות, בכל מקום במקום "180ב" יבוא "163".
<אבישי פדהצור: תקנה 180ג, עניינה תחולה למי שמפעיל כלי טיס כאלה בלי רשיון, ואומרת, למרות שאתה פועל בלי רשיון החובות חלות עליך.
<אבישי פדהצור: יש שם הפניה לתקנה 180ב, מחקנו את ההפניה, אז אנחנו גם מתקנים את ההפניה ל-163, זה תיקון טכני.
יצחק וקנין: בעד תקנה 180ג – פה אחד
יצחק וקנין: תקנה 180ג אושרה.
<אבישי פדהצור: תיקון תקנה 180ד - בתקנה 180ד, במקום "תקפו של רמא"ז" יבוא "תקפו של רשיון להפעלה מבצעית של מטוס זעיר (להלן - רממ"ז)".
<אבישי פדהצור: זה שינוי של טרמינולוגיה, אמרנו, הפכנו את האווירון הזה למטוס זעיר, פה אנחנו פשוט מיישמים את הטרמינולוגיה, ולכן רשיון מבצעי להפעלה של אווירון, זה הפך להיות רשיון מבצעי להפעלה של מטוס זעיר.
יצחק וקנין: בעד תקנה 180ד – פה אחד
יצחק וקנין: תקנה 180ד אושרה.