GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אתי בנדלר: אני חושבת שבנסיבות האלו ראוי להסתפק בהצעה הזאת, כמובן תוך תשומת לב להצהרה שנמסרה כאן על ידי משרד המשפטים.
<אתי בנדלר: הייתי שמחה אם מר ויז'נצר היה חוזר על ההצהרה שהוא מתחייב להמשיך לתאם עם כל בעלי התשתיות, כפי שהיה מקובל עד עכשיו, ולא לעשות קיצורי דרך.
<אתי בנדלר: אני ממליצה לא להסדיר את זה כרגע בחקיקה.
<אתי בנדלר: זאת המלצתי מעבר למה שהוצע כאן.
אבישי ברוורמן: מר ויז'ניצר, אתה רוצה לתת את ההצהרה הזאת?
<אלכס ויז'ניצר: אני מתחייב.
<דינה בראון: גם רכבת ישראל, לא רק נת"ע.
<אלכס ויז'ניצר: אני מתחייב לכל מה שנאמר כאן.
אבישי ברוורמן: לתאם עם בעלי התשתיות.
<אלכס ויז'ניצר: אני מתחייב לתאם את כל הפעולות כנהוג עם כל בעלי התשתיות.
<אתי בנדלר: רכבת ישראל, אתם חוזרים על אותה התחייבות, נכון?
<ענבל קנקה: בהחלט.
<ענבל קנקה: אנחנו חוזרים על ההצהרה.
<דינה בראון: לא קיבלנו התייחסות להערה שהעלינו לגבי סעיף 14יוא1(א) רישא.
<דינה בראון: כתוב ברשימת הפעולות את הפעולות שמנויות בסעיף 14ב(א)(3) עד (11).
<דינה בראון: מר וייס הסביר שאין סיבה לא לכלול גם את הפעולות שבסעיף (1) ו-(2), כי גם הן יכולות להיות פעולות פוגעות.
<אתי בנדלר: מה הנוסח המוצע?
<דודי קופל: לכלול את כל הפעולות.
<דודי קופל: זה לא יפנה ל-(3) עד (11), אלא יכלול את כל הפעולות שמנויות בסעיף 14ב(א).
<אתי בנדלר: אושרו השינויים בסעיף 14ב ובסעיף 14יא1.
<דודי קופל: פסקה (3) בסעיף 14ב(א).
<דודי קופל: אנחנו מדברים כאן על קבוצת הפעולות הקלות, 3) ביצוע מדידות או סקרים, לרבות סקרי מים וקרקע ונטילת דגימות מהמים או מהקרקע, ובלבד שביצוע המדידות או הסקרים כאמור אינו נמשך למעלה מ-24 שעות כאמור, ושיש צורך לבצעם באופן חד-פעמי (להלן – פעולת מדידה קלה); 4) ביצוע מדידות או סקרים לרבות סקרי מים וקרקע ונטילת דגימות מהמים או מהקרקע שאינן פעולות מדידה קלות.
<דודי קופל: עשינו כאן חלוקה בין ביצוע מדידות וסקרים שהם פוגעניים יותר לבין הפחות פוגעניים.
<דודי קופל: הפחות מצויים במסגרת הפעולות הקלות שהפרוצדורה לגבי קיומם מקלה יותר.
<דודי קופל: המשמעותיים יותר מצריכים פרוצדורה, הסכמה מפורשת של בעל המקרקעין לכך שניתן יהיה לבצע את הפעולה הזאת, או החלטה של המנהל.
<חנה פרנקל: היינו מבקשים במקום המילה "חד פעמי" להגיד את המילה "אקראי".
<חנה פרנקל: הרעיון ברור.
<חנה פרנקל: לפעמים זה קורה יותר מפעם אחת.
<דינה בראון: ההתייחסות כאן היא למשך הזמן.
<דינה בראון: אין כאן התייחסות לעומק ביצוע העבודה.
<דינה בראון: זה הקריטריון שקובע לגבי - -
<דודי קופל: זה פחות רלוונטי.
<דודי קופל: אולי מהזווית של עו"ד בראון כבעלת תשתית זה יותר משמעותי, אבל זה פחות משמעותי מבחינת בעל המקרקעין שהוא המוקד של העניין.
<דודי קופל: רמת הפגיעה ביכולת של בעל המקרקעין לעשות שימוש בנכס שלו היא פחות משמעותית.
<דודי קופל: השאלה אם חופרים בור בעומק של 2 מטרים או 5 לעומת משך ביצוע הפעולה.
<יערה למברגר: דווקא הניסוח הזה היה חשוב לנו כדי להגיד שזה חד-פעמי.
<יערה למברגר: לא כל יום נכנסים.
<חנה פרנקל: חד פעמי בתוך 24 שעות?
<חנה פרנקל: כמה פעמים בחודש?
<יערה למברגר: הכוונה לא תהיה שכל יום אתה בא לנכס.
<אתי בנדלר: אני גם מתנגדת לאקראי, משום שאקראי זה דבר שאין לו שיעור.
<אתי בנדלר: זה לא משהו אובייקטיבי.
<אתי בנדלר: מה שבעינייך ייחשב לאקראי, בעיני ייחשב לדבר חוזר ונשנה.
<אתי בנדלר: מתי זה נחשב לאקראי?
<אתי בנדלר: כל 3 ימים זה אקראי?
<אתי בנדלר: האם אחת לחודש זה אקראי?
אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים להקל עליכם.
אבישי ברוורמן: העניין של אקראי לא מקובל.
אבישי ברוורמן: מה לגבי ההערה של עו"ד בראון?
<אתי בנדלר: כפי שאמרתי, הצעת החוק הזאת באה להסדיר את היחסים בין המקים או המפעיל של מסילת הברזל לבין הבעלים של המקרקעין.
<אתי בנדלר: מה לו לבעל המקרקעין אם חופרים לעומק של 60 סנטימטר או חופרים יתד לעומק של 160 סנטימטר?
<אתי בנדלר: מבחינתו זה לא עושה הבדל כשאת שוקלת אם זאת פעולה קלה או לא.
<חנה פרנקל: אולי אופי חד פעמי.
<יערה למברגר: אולי בשלב הניסוח נחדד את זה, אבל צריך שיהיה ברור שזה חד פעמי.
<אתי בנדלר: אני לא יודעת מה זה אופי חד פעמי.
אבישי ברוורמן: כרגע אני מעלה את זה להצבעה.
<דודי קופל: אני רוצה להפנות את תשומת הלב לכך שהייתה בנוסח הקודם אפשרות לבצע סוג נוסף של פעולות שעליו ויתרנו כיוון שסברנו שמדובר בפעולות שמוגדרות באופן רחב מידי.
<דודי קופל: מדובר במניעת נזק למסילת ברזל או למקרקעין.
<יערה למברגר: הן נכנסות לסעיפים אחרים.
<אתי בנדלר: כולנו מעריכים את הוויתור שלכם.
<ענבל קנקה: עשינו קצת עבודה בתוך הרכבת.
<ענבל קנקה: דיברתי עם כל מיני גורמים באגפים שונים כדי שיספרו לי מניסיונם לגבי מקרים שקרו בעבר.
<ענבל קנקה: היינו צריכים במסגרת אותם מקרים להיכנס למקרקעין סמוכים ולבצע כל מיני עבודות.
<ענבל קנקה: הכוונה היא לא לעבודות שמבוצעות במסגרת המקרים שכבר מפורטים באותו תיקון או עבודות רגילות ועבודות דחופות שנראה בהמשך.
<ענבל קנקה: דיברו איתי על מקרים של שימוט של רכבות.
<משה אמסלם: כשהרכבת נופלת מהמסילה.
<ענבל קנקה: לעיתים רכבת סוטה מהמסילה שלה, מהציר ונופלת למקרקעין סמוכים.
<ענבל קנקה: במקרים של פינוי ועבודות מסוימות שצריך לבצע, צריך להזיז את אותם קרונות לצד, כאשר אחר כך באים כל הבאגרים והמנופים כדי להחזיר את אותם קרונות.
<ענבל קנקה: יש לנו עוד כמה מקרים כאלה שאנחנו לא יכולים לדעת אותם בדיוק, כמו למשל סתימה של תעלות ניקוז או שבירה של פסים.
<ענבל קנקה: היינו מבקשים להשאיר את הנוסח הזה, כאשר הוא נתון לביקורת ולאחר מכן לאישור הרגולטור.
<דודי קופל: כפי שעו"ד למברגר אמרה וציינו קודם, אנחנו חושבים שיש מענה למרבית הדברים במסגרת הסעיפים שהוספנו כעת, כולל פסקה (9) של עבודות חיזוק.
<דודי קופל: יש סעיפים קיימים במסגרת הפקודה הקיימת שמאפשרים סמכויות נוספות לרכבת.
<אתי בנדלר: התנגדתי מלכתחילה לנוסח הזה, כי הנוסח הזה מאפשר כמעט כל פעולה.
<אתי בנדלר: אדוני יודע איזה פעולות אפשר לעשות במסגרת מניעת נזק למסילת ברזל או למקרקעין?
אבישי ברוורמן: הכל.
<אתי בנדלר: זה כל כך רחב.
<אתי בנדלר: שם מוגדרות הפעולות, כאן לא מוגדרות הפעולות.
<ענבל קנקה: אין לנו אפילו סעיף שמדבר - -
<דודי קופל: 14יא.
<דודי קופל: מאחר והעבודות יצריכו ביצוע של פעולות רבות מאוד מהפעולות שניתן לעשות לפי הצעת החוק הזאת, אנחנו מציעים שהערעור על החלטות המנהל יהיה לוועדת ערר, לא לבית המשפט, זאת בשל לוחות הזמנים ובשל המומחיות המיוחדת שתהיה לאותה ועדת ערר.
<דודי קופל: זה הסעיף המוצע.
<דודי קופל: ערר 14יא (א) הרואה עצמו נפגע מהחלטת המנהל לפי סימן זה (הוראת שעה) רשאי לערור על ההחלטה, תוך 30 ימים מהיום שבו נמסרה לו הודעה עליה, בפני ועדת ערר שהוקמה לפי סעיף קטן (ב).
<דודי קופל: (ב) השר בהסכמת שר המשפטים ימנה ועדת ערר שתדון בעררים לפי סעיף קטן (א); ועדת הערר תהא בת שלושה חברים ואלו הם: משפטן עובד מדינה, שאינו עובד משרד התחבורה, הכשיר להיות שופט בית משפט שלום, שימנה שר המשפטים, והוא יהיה יושב ראש הוועדה; נציג ציבור שהוא מהנדס הרשום בפנקס המהנדסים והאדריכלים כמשמעותו בחוק המהנדסים והאדריכלים, התשי"ח-1958, באחד המדורים המפורטים להלן, בעל ניסיון של שבע שנים לפחות כמהנדס בתחום מתחומי המדורים הללו: הנדסת מסילות ברזל; הנדסה אזרחית; הנדסת מכונות; הנדסת חשמל הנדסת אווירונאוטיקה; הנדסת תעשייה וניהול; נציג ציבור בעל תואר באדריכלות הרשות בפנקס המהנדסים והאדריכלים כמשמעותו בחוק המהנדסים והאדריכלים, התשי"ח-1958, בעל ניסיון מקצועי של שבע שנים לפחות.
<דודי קופל: (ג) ועדת הערר תקבע את סדרי עבודתה, ככל שאלה לא נקבעו בתקנות; סדרי דין שנקבעו לפי סעיף קטן זה יפורסמו באתר האינטרנט של המשרד.
<דודי קופל: (ד) ההוראות לפי חוק בתי דין מינהליים, התשנ"ב-1992, למעט סעיף 45 לחוק האמור, יחולו, בשינויים המחויבים, על ערר ועל ועדת ערר לפי סעיף זה.
<דודי קופל: (ה) החלטה סופית של ועדת הערר ניתנת לערעור בפני בית משפט לעניינים מינהליים.
<דודי קופל: ו) סעיף זה יעמוד בתוקף 5 שנים מיום תחילתו של חוק זה; השר, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי להאריך את תוקפו של סעיף זה לתקופות שונות ובלבד שסך כל תקופות ההארכה לא יעלו על 5 שנים.
אבישי ברוורמן: אני חושב שזה בסך הכל סביר.
<תמר הקר: מה שייך הנדסת אווירונאוטיקה?
<הילה הדר: מדובר בעצם בהבנה של מערכות.
<הילה הדר: כלל ההנדסות נכנסו בהקשרים אחרים.
<אתי בנדלר: נציגי הציבור לא יהיו עובדי המדינה.
<אתי בנדלר: אם יהיה צורך – אני אבדוק את זה- אנחנו נכתוב את זה במפורש.
<יערה למברגר: רק הבהרת נוסח.
<יערה למברגר: כתוב ברישא המשפט "השר, בהסכמת שר המשפטים", ואז כתוב ב-(1) המשפט "ימנה שר המשפטים".
<יערה למברגר: אולי נצטרך את הנוסח - -
<אתי בנדלר: את הנוסח אנחנו נסדיר.
<דודי קופל: תקנות 14יג.
<דודי קופל: השר רשאי לקבוע הוראות לעניין סימן זה, ובכלל זה בעניינים אלה:
<דודי קופל: מתן הודעה על כוונה להיכנס למקרקעין לפי סעיף 14ג(א)(1), ובכלל זה פרטים שיש לכלול בהודעה כאמור, השפות שבהן תימסר, אופן מסירת ההודעה ופעולות שיראו בהן כמסירת הודעה; תקנות לפי פסקה זו ייקבע בהסכמת שר המשפטים; הגשת התנגדות לכניסה למקרקעין לפי סעיף 14ה(א) ובכלל כך הארכת המועד להגשת ההתנגדות, מטעמים מיוחדים; הארכת המועד למתן החלטת המנהל לפי סעיפים 14ה(ד) ו-14ו(ד) וכן הארכת מועד למתן החלטת הוועדה לפי סעיף 14ז(ד), מטעמים מיוחדים, ובכלל זה כאשר ביקש המנהל או הוועדה, לפי העניין, השלמת פרטים מאחד הצדדים; מסירת בקשה לבעל מקרקעין לפי סעיפים 14ו(ב), 14ז(א) ו-(ג), ובכלל זה אופן מסירת ההודעה ופעולות שייראו בהן כמסירת הודעה; תקנות לפי פסקה זו ייקבעו בהסכמת שר המשפטים מסירת החלטת הוועדה לפי סעיף 14ז(ד), ובכלל זה אופן מסירת ההודעה ופעולות שיירו בהן כמסירת הודעה; תקנות לפי פסקה זו ייקבעו בהסכמת שר המשפטים;
<יערה למברגר: חשוב להגיד עוד הערה לגבי ועדת ערר.
<יערה למברגר: זה נקבע כהוראת שעה, כי סך הכל מדובר בהליך ייחודי לאור המאפיינים שהוצגו לנו על הפרויקט, האינטנסיביות, כמות העבודות וההיקף של הפקודות המיוחדות.
<לאה ורון: את מדברת על הסעיף שכבר אושר.
<יערה למברגר: כן, על ועדת הערר.
<יערה למברגר: אני רק רוצה להסביר למה זה נקבע כהוראת שעה לתקופה ההקמה של הפרויקט לפי הערכה שניתנה לנו מחברת נת"ע.
<דודי קופל: תיקון חוק בתי 2(א) בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש"ס-2000 (להלן -חוק משפט לעניינים בתי משפט לעניינים מינהליים) – מינהליים בתוספת הראשונה, בפרט 14(ה), בראשיתו יבוא – "החלטה של רשות לפי סימן ב' לפרק ב' לפקודת מסילות הברזל (נוסח חדש), התשל"ב-1972 וכן"; ובסופו, במקום המילים "לפקודת מסילות הברזל (נוסח חדש), התשל"ב-1972 יבוא "לפקודה האמורה".
<דודי קופל: (ב) (1) מועד תחילתו של התיקון לתוספת הראשונה לחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, כנוסחו בסעיף קטן (א), עם בטלותה של הוראת השעה הקבועה בסעיף 14יא לפקודת מסילות הברזל (נוסח חדש), התשל"ב-1972 (בסעיף קטן זה – יום התחילה).
<דודי קופל: (2) עד ליום התחילה יחולו ההוראות הבאות – בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, בתוספת הראשונה, בפרט 14(ה), בראשיתו יבוא – "החלטה של הוועדה לעניין פעולות חיזוק מורכבות לפי סימן ב' לפרק ב' לפקודת מסילות הברזל (נוסח חדש), התשל"ב 1972 וכן"; בסופו, במקום המילים "לפקודת מסילות הברזל (נוסח חדש), התשל"ב-1972 יבוא "לפקודה האמורה".
<דודי קופל: בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, בתוספת השנייה, בסופה יבוא – "ערעור לפי סעיף 14יא(ה) לפקודת מסילות הברזל (נוסח חדש), התשל"ב-1972".
<דודי קופל: בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, בתוספת השנייה, בסופה יבוא – "ערעור על החלטת ועדת ההשגות לפי סעיף 46 טז6(ג) לפקודת מסילות הברזל (נוסח חדש), התשל"ב-1972".
<דודי קופל: מדובר כאן בהתאמות בחוק בתי משפט מינהליים שמתאימות את עצמן להוראת השעה שדיברנו עליה.
<דודי קופל: כל עוד הוראת השעה תהיה בתוקף, ערעור על ועדת הערר יהיה לבית משפט לעניינים מינהליים כמקובל.
<דודי קופל: לאחר שהוראת השעה תסתיים, ערעור על החלטת המנהל יהיה באמצעות הגשת עתירה לבית משפט לעניינים מינהליים.
<דודי קופל: תחילה זה גם סעיף שנועד לבצע התאמה להוראת השעה לעניין ועדת ערר.
<דודי קופל: תחילה 3(א) מועד תחילתו של חוק זה, למעט הוראות סעיפים 14ה(ה) ו-14ו(ה) לפקודת מסילות הברזל (נוסח חדש), התשל"ב-1972 (בסעיף זה – הפקודה) כנוסחם בסעיף 1 לחוק זה, ביום פרסומו, ומועד תחילתם של סעיפים 14ה(ה) ו-14ו(ה) לפקודה כנוסחם בסעיף 1 לחוק זה עם בטלותה של הוראת השעה הקבועה בסעיף 14יוא לפקודה כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה.
<אתי בנדלר: רציתי להעיר לסעיפים הקודמים, פשוט להביא לתשומת לב אדוני.
<אתי בנדלר: הקמתה של ועדת ערר בהקשר הזה שאליה יוכלו לערור אנשים שטוענים שנפגעו מפעולה של כניסה למקרקעין שלהם, היא די חריגה בחקיקה.
<אתי בנדלר: בדרך כלל זה הולך לבית המשפט.
<אתי בנדלר: אני לפחות השתכנעתי שבגלל הצורך לבצע את הקו האדום של הרכבת הקלה במהירות רבה, שזה כמעט פרויקט לאומי - -
אבישי ברוורמן: זה ממש פרויקט לאומי.
<אתי בנדלר: אני יודעת שזאת הייתה הגישה של אדוני בהקשר הזה.
<אתי בנדלר: הם ביקשו להקים ועדת ערר שתהיה ייחודית לפקודה הזאת כך שאיתותיה יהיו בידיה כדי לדון בעררים או בעתירות שיגישו מי שטוענים שנפגעו כתוצאה מכך.
<אתי בנדלר: כתוצאה מכך ההליך יהיה הרבה יותר מהיר, ניתן יהיה להתקדם עם הפרויקט.
<אתי בנדלר: זו הסיבה.
<אתי בנדלר: למרות החריגות של ההליך הזה, אותי שכנעו שהדבר נדרש בנסיבות העניין.
<אתי בנדלר: זה מה שבעצם מעוגן כאן.
אבישי ברוורמן: החריגות מוצדקת כיוון שזה פרויקט לאומי.
אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים שהדברים ירוצו כמה שיותר מהר.
אבישי ברוורמן: את הבעיות תפתרו - -
<אתי בנדלר: אין לראות בכך תקדים לחוקים אחרים.
אבישי ברוורמן: אין הערות על סעיף 3.
<משה אמסלם: אני רוצה בהזדמנות זאת להודות בשם משרד התחבורה לוועדה, למנהלת הוועדה, ליועצת המשפטית .
<משה אמסלם: שאפו ענק.
אבישי ברוורמן: אנחנו ביחד למען מדינת ישראל.
אבישי ברוורמן: שיבואו ימים טובים.
אבישי ברוורמן: חברים, אנחנו מכנסים פה את ישיבת ועדת הכלכלה לדיון על היערכות וסיוע לעסקים לנוכח המצב הביטחוני.
אבישי ברוורמן: לא אעיר כאן שום הערה בנושא הביטחוני או בנושא המדיני.
אבישי ברוורמן: אם תהיה הפסקת אש – תהיה הפסקת אש, אם לא תהיה הפסקת אש – יש לזה משמעויות.
אבישי ברוורמן: נמצאים כאן מנהיגים מהדרום, ולא רק מהדרום, של עסקים קטנים ובינוניים.
אבישי ברוורמן: אגיד רק שתי מילים בהתחלה על תעשייה ועל עסקים קטנים ובינוניים.
אבישי ברוורמן: לימיני יושב צביקה אורן, שלמען הגילוי הנאות הוא בן גילי, הוא גדל ביחד אתי ברמת גן.
אבישי ברוורמן: הוא עשה דברים גדולים כקצין חימוש ראשי והיה לו מפעל בדרום.
אבישי ברוורמן: יש פה הרבה מאוד אנשים והרבה ארגונים ולכן לא אזכיר את האנשים בשמותיהם.
אבישי ברוורמן: אגיד רק שאותי מטריד – ואני כרגע יוצא לרגע מנושא החירום – יש בישראל בעיה קשה מאוד.
אבישי ברוורמן: יש כלכלה שהיא נהדרת במקרו.
אבישי ברוורמן: המדינה עשירה: אין לה גירעון, יש לה צמיחה, אין לה אבטלה.
אבישי ברוורמן: אלא מאי, רוב האוכלוסייה לא מקבלת את זה, והסיבה שהיא לא מקבלת את זה היא בעצם מכיוון שהעסקים הקטנים והבינוניים לא מקבלים את התנופה, מכיוון שאת התעשייה לא בונים מספיק כדי שיהיה לה פריון, תפוקה רצינית לעובד, ואז יוכלו להעלות את השכר.
אבישי ברוורמן: התוצאה היא שמדינת ישראל מפגרת בעולם במדדי העוני והאי-שוויון.
אבישי ברוורמן: השכר החציוני נמוך מ-6,400 שקלים.
אבישי ברוורמן: המנוף הוא כאן, בעסקים הקטנים והבינוניים ובתעשייה.
אבישי ברוורמן: בימי שגרה אנחנו בוועדת הכלכלה עוסקים, בין השאר, בחקיקה שמסייעת לעסקים קטנים.
אבישי ברוורמן: אני מיסודי מתנגד לעודף הרגולציה המטורף שיש במיוחד לעסקים קטנים ובינוניים.
אבישי ברוורמן: הוועדה תדון מחר בהצעת חוק בנושא אשראי ספקים למוסדות המדינה, כאשר מוסדות המדינה "גומרים" את העסקים הקטנים והבינוניים בכך שדוחים את האשראי.
אבישי ברוורמן: נוסף לזה, במשרד הכלכלה, בשיתוף עם הוועדה, אמרתי לשר שאני מצפה לכך שיהיה חוק אמיתי לסיוע לעסקים קטנים ובינוניים.
אבישי ברוורמן: מעבר לחוק שיש לגבי הרשות מדינת ישראל צריכה להכריז בצורה ברורה איך היא עוזרת לעסקים קטנים ובינוניים.
אבישי ברוורמן: יש גם הצעת חוק שלי שתבוא לוועדה בנושא מימון המונים (crowd funding) לעסקים קטנים.
אבישי ברוורמן: לגבי התעשייה, וצביקה אורן יושב פה – צריך לעשות מהלך אדיר ושונה, שהחדשנות שנמצאת פה לא תפעל רק באמצעות "אקזיטים" אלא שיבנו תעשייה.
אבישי ברוורמן: עד היום זה לא קורה.
אבישי ברוורמן: אם 3% מה"אקזיטים" היו הולכים לבניית תעשייה אז זה היה קורה.
אבישי ברוורמן: כרגע הכול "אקזיטים".
אבישי ברוורמן: אבל הקשיים האלה, של עסקים קטנים במיוחד וגם של התעשייה, מתחדדים בימי חירום.
אבישי ברוורמן: למען האמת – הצטרפו חבר הכנסת שמולי וחבר הכנסת חנין, ברוכים הבאים, ויושבים פה גם נציגי הממשלה – למרבה הצער משרדי הממשלה צברו ניסיון בטיפול בעסקים בחירום.
אבישי ברוורמן: אני זוכר כשרק נכנסתי לפוליטיקה, ב-2006, היתה מלחמת לבנון השנייה.
אבישי ברוורמן: בהתחלה באמת היה בלגן, אנשים לא ידעו, הדיווחים על מסלולים רצו ממקום אחד לשני.
אבישי ברוורמן: בסופו של דבר הפיצויים לעסקים קטנים ובינוניים היו בין 3-3.5 מיליארד שקלים.
אבישי ברוורמן: התהליך היה בעייתי.
אבישי ברוורמן: לצערי אין חכם כבעל ניסיון.
אבישי ברוורמן: במשרד האוצר החשבות ורשות המסים למדו והגענו למבצע "עופרת יצוקה".
אבישי ברוורמן: במבצע "עופרת יצוקה" בינואר 2009 המערכות עבדו כבר בצורה יותר יעילה, גם בנגישות ובעבודה.
אבישי ברוורמן: ההוצאה לעסקים קטנים ובינוניים בתמיכה היתה בין 500-750 מיליון שקלים.
אבישי ברוורמן: אנחנו עכשיו, אני לא יודע אם לאחר או באמצע או לקראת סיום האירועים של עזה, אבל אין לי ספק שיש סיכוי רב שגם אם תהיה הפסקת אש היום אנחנו עלולים לעמוד בפני מבצעים נוספים.
<יוסי שוורץ: דילגת על "עמוד ענן".
אבישי ברוורמן: נתתי רק דוגמאות.
אבישי ברוורמן: בהחלט אתה צודק.
אבישי ברוורמן: למרות הניסיון, כל פעם נושא הפיצויים נדון מחדש.
אבישי ברוורמן: חלק מן האנשים – והייתי לפני מספר ימים בסיור, יש כאן חבר'ה מאשדוד ואשקלון, ישבתי עם חבר'ה צעירים מעסקים קטנים.
אבישי ברוורמן: לאנשים אין מושג מה מקבלים ואיך מקבלים.
אבישי ברוורמן: כל פעם מחדש מתווכחים מה מגיע ומה לא, ואז עוברים חודשים ארוכים עד שבעלי העסקים מקבלים את הכסף המגיע להם.
אבישי ברוורמן: אני אומר עוד פעם שמשרד האוצר, עם החשבות ורשות המסים, וכמובן מס רכוש, התקדמו צעדים אדירים, אבל יש שלושה דברים שצריך לעשות, ופה תיכף נפתח את הדיון.
אבישי ברוורמן: לאחר שיסתיים המבצע בעזה, מכיוון שלצערי למודי ניסיון אנחנו ובהסתברות גבוהה יהיו עוד מבצעים נוספים, אני חושב שהגיע הזמן שממשלת ישראל תכין כללים ברורים לפיצויים לעובדים ולבעלי עסקים, וכמובן יש לקצר משמעותית את התקופה בה ממתינים העסקים לפיצויים.
אבישי ברוורמן: שמעתי את שר האוצר, הוא הצהיר בכיוון הזה.
אבישי ברוורמן: שמעתי את ראש הממשלה, הוא הצהיר בכיוון הזה.
אבישי ברוורמן: אבל בסופו של דבר זה לא ההצהרות אלא הביצועים.
אבישי ברוורמן: משרד האוצר – הביצועים שלו השתפרו מאוד, אבל כאן יושבים אנשים עם כל מה שעברו.
אבישי ברוורמן: אני מכיר את הדרום לפני ולפנים.
אבישי ברוורמן: מה שהדרום עבר – במשך כל השנים הדרום נושא בנטל הזה.
אבישי ברוורמן: כאשר אנחנו מדברים על ערבות הדדית – בצבא זה קורה, ללוחמים יש ערבות הדדית.
אבישי ברוורמן: החבר'ה מאשדוד שנפגשתי איתם שלשום כולם לוחמים.
אבישי ברוורמן: חבר'ה היו בחוץ לארץ ובאו לפה להקים עסקים.
אבישי ברוורמן: ישראל די כושלת בערבות ההדדית שלה מבחינה כלכלית, באופן כללי בימי שלום באי-שוויון הנורא שלה, אבל גם בזמן הזה אנחנו צריכים להוכיח שהתמיכה מיידית, מהירה, וברור שכלולה בזה גם החלטה כספית.
אבישי ברוורמן: ברור שאנחנו לא יודעים, אם הדבר הזה מתרחב לכל ישראל המשמעויות אדירות, וברור שכאשר תוחמים מקום ואומרים שהגבול הוא כאן והגבול הוא כאן ובהתאם לזה מפצים יש לזה משמעויות לרבים אחרים.
אבישי ברוורמן: הדבר הזה תלוי כמובן גם בהוצאה הכספיות.
אבישי ברוורמן: אם יושבים למשל – אתמול ישבה ועדת החוץ והביטחון – ומחליטים על גבול מסוים, כך וכך קילומטרים, ואם יש מקום מסוים שהוא כמה קילומטרים מחוץ לאותו גבול אבל היו שם הרבה מאוד אזעקות אז אולי – אני רק זורק רעיון – אפשר לעשות חישוב של "פרוקסי", שמקום שיש בו הרבה מאוד אזעקות סביר שגם המפעלים והעסקים בו נפגעים הרבה יותר מאשר במקום שהיו בו רק 3 אזעקות.
מיכל בירן: גם אם הם ממוגנים.
אבישי ברוורמן: גם אם הם ממוגנים.
אבישי ברוורמן: על מיגון נדבר לחוד.
אבישי ברוורמן: אני אומר שוב, במשרד האוצר, במנהיגות היום אני רואה פתיחות והקשבה.
אבישי ברוורמן: גם היצירתיות לגבי הדברים האלה, אני חושב שבאמת יש ניסיון מר שלמדו ממנו.
אבישי ברוורמן: יש מנהיגות ברשות המסים, בחשבות, שרוצה להתקדם בנושאים האלה.
אבישי ברוורמן: לכן מה שאנחנו מתכוונים לעשות היום הוא לפתוח את הדיון ולשמוע אתכם, לשמוע את נציגי הממשלה ואת חברי הכנסת.
אבישי ברוורמן: אבל אני מוסיף עוד דבר.
אבישי ברוורמן: אני מודיע כאן שאני, ביחד עם הצוות שלי, כמובן בשיתוף עם הצוות של ועדת הכלכלה, נעמוד לרשותם של העסקים הקטנים וננסה לפתור בעיות ביום שאחרי, בעיות פרטניות, דברים ספציפיים.
אבישי ברוורמן: עסקים קטנים שייתקלו בקשיים בהתנהלות מול משרדי הממשלה מוזמנים לכתוב למייל שלי בכנסת ואנו ננסה להביא פתרונות לאותם עסקים.
אבישי ברוורמן: מי שמעוניין לקבל את המייל יקבל אותו מהצוות אחרי הדיון.
אבישי ברוורמן: כל בעיה שתגיע, נתמודד אִתה ונפנה אותה לגורמים המתאימים.
אבישי ברוורמן: יש לכם כתובת.
אבישי ברוורמן: צבי אורן, יושב-ראש התאחדות התעשיינים, בבקשה, ולאחר מכן אנשי עסקים וחברי כנסת.
אבישי ברוורמן: מי שרוצה לדבר שיירשם אצל לאה ורון מנהלת הוועדה.
<צבי אורן: קודם כול, חבר הכנסת ברוורמן, תודה על קיום הדיון.
<צבי אורן: אני חושב שזה מעביר לכולנו מסר מרגיע, שיש מי שחושב עלינו, יש מי שחושב על הבעיות שלנו, יש מי שחושב על הנזקים שנגרמו לנו, וזה חשוב.
<צבי אורן: יש בהחלט ענן של אי-ודאות מעל כל המפעלים.
<צבי אורן: אנשים לא יודעים מה יקרה, על מה יפוצו, על מה לא יפוצו.
<צבי אורן: תוסיף לזה גם את העובדה שאנחנו צריכים לשלם משכורות, לשלם מע"מ, לשלם ארנונה, לשלם מסים.
<צבי אורן: והבעיה הגדולה יותר אפילו מגובה הביצועים היא התזרים.
<צבי אורן: מפעלים רבים, קטנים בעיקר, יפלו בגלל בעיות תזרים.
<צבי אורן: לכן צריך לייצר חבילה – ואני מברך אותך חבר הכנסת שמולי על היוזמה שנקטת – לחוקק חוק שקובע לתת מקדמות.
<צבי אורן: אני חושב שזה מאוד-מאוד-מאוד חשוב.
<צבי אורן: אין סיבה להתעכב בכל ההחלטות הללו.
<צבי אורן: אפשר להקל על בעלי העסקים לתכנן את העתיד שלהם אם כל ההחלטות יתקבלו.
<צבי אורן: בסך הכול אנחנו למודי ניסיון.
<צבי אורן: יש לנו ניסיון רב איך צריך לשלם פיצויים.
<צבי אורן: הכללים נקבעו כבר כמה פעמים.
<צבי אורן: אני לא חושב שצריך להכניס בהם שינויים גדולים.
<צבי אורן: אני לא מצליח להבין למה משרד האוצר לא מודיע מה הוא החליט, אילו פיצויים הוא הולך לשלם ומתי הוא הולך לשלם, ובמקביל להכריז על כמה הקלות בנושא התזרים.
<צבי אורן: אני מברך על עניין המע"מ ב-20 בחודש אבל זה נראה לי מעט מדי, צריך קצת יותר.
<צבי אורן: צריך לשלם מקדמות, ואפשר לעכב.
<צבי אורן: בהקשר הזה אני מברך על קיום הדיון.
<צבי אורן: אני חושב שאפשר להגיע להחלטות מהר, בכל התחומים, כפי שהצגתי, וככל שיקדם כן ייטב.
<צבי אורן: אני שמח מאוד על ההחלטה של ועדת החוץ והביטחון אתמול, לתת זמן מוקצב לממשלה לבוא עם החלטות בנידון, וכמובן שגם הדיון פה היום לפי דעתי יזרז את העניינים.
<צבי אורן: אני מקווה שהצעת החוק של חבר הכנסת שמולי באמת תתקבל.
<צבי אורן: היא יכולה לעזור.
<צבי אורן: בהערות הכלליות, אני לגמרי מסכים אתך, אבישי ברוורמן.
<צבי אורן: אני חושב שאנחנו קצת חיים בסרט.
<צבי אורן: הכלכלה חזקה – זה נכון.
<צבי אורן: מספרים לי, אני מקווה שזה נכון, שאלי הורוביץ אמר שהכלכלה הישראלית דומה לבאר, שאפילו אם יש טיפת מים בתחתית שלה עדיין לא שומעים את המטבע מצלצלת.
<צבי אורן: בשביל שהמטבע תצלצל הבאר צריכה להיות יבשה לגמרי.
<צבי אורן: אנחנו בדרך לייבש את הבאר הזאת.
אבישי ברוורמן: הוא אמר עוד דבר שאני ציטטתי.
אבישי ברוורמן: שמעון פרס ראיין אותו לפני מותו ושאל אותו מה המשאלה שלו.
אבישי ברוורמן: הוא אמר: "שהתעשייה הישראלית תמשיך להיות מובלת ונשלטת על-ידי ישראלים.
אבישי ברוורמן: " היום הכול למכירה.
<צבי אורן: אני מסכים.
<צבי אורן: אני חושב שמתפתחת בארץ סביבה עסקית קשה מאוד ליזמים.
<צבי אורן: השקל חזק וכולנו שמחים כאילו ניצחנו במונדיאל, כאילו זה הרעיון, שהשקל יהיה חזק.
<צבי אורן: כל העולם מחפש איך להחליש את המטבעות שלו ואנחנו מתבשמים בשקל החזק, מה שכמובן גורם לירידות קשות בייצוא.
<צבי אורן: אתם יודעים שגם החודש היתה ירידה דרמטית בייצוא, של 12%.
<צבי אורן: זה המון.
<צבי אורן: אנחנו יכולים להרוויח את הכסף שלנו רק בייצוא.
<צבי אורן: לכן אני מסכים אתך שחייבים לשנות את הסביבה העסקית בישראל וחייבים לעשות את זה מהר, לפני שהמטבע תצלצל בבאר היבשה.
<צבי אורן: אני מסכים אתך גם שהעתיד הוא במפעלים קטנים ובינוניים.
<צבי אורן: אני מסכים אתך גם שמה שעשינו עד היום בהקשר הזה הוא הרבה דיבורים ומעט מאוד מעשים.
<צבי אורן: הממשלה צריכה סוף-סוף להגיע עם תוכנית ספציפית וברורה, תוכנית מפורטת, עם אמצעים מוגדרים מאוד איך לעזור לעסקים הקטנים והבינוניים כך שהם יעזרו לכלכלה הישראלית לצמוח.
<צבי אורן: שוב, תודה על הדיון.
אבישי ברוורמן: מי ממשרד האוצר רוצה להגיב ראשון?
<איתי טמקין: אתה רוצה שאני אתחיל או שקודם נשמע את ההערות של כלל חברי הכנסת?
אבישי ברוורמן: אולי נשמע את כל ההערות מהציבור ואז יהיו השאלות והתגובות.
<איתי טמקין: על מה שנוכל לענות, נענה.
<איתי טמקין: נראה לי שזה עדיף.
אבישי ברוורמן: ידברו לסירוגין חברי הכנסת והמוזמנים.
איציק שמולי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, תודה על הדיון החשוב והמהיר.
איציק שמולי: אני חושב שיש יתרון גדול שהדיון הזה מתקיים דווקא כאן, משתי סיבות במובן שלך.
איציק שמולי: גם אתה בסופו של דבר איש הנגב, אז הדבר הזה יקר לך, וגם יש לך הבנה גדולה מאוד בתחום הזה.
איציק שמולי: אני חושב שזאת תהיה אכסניה טובה בשבועות הקרובים.
איציק שמולי: כמו כל עם ישראל אני מקווה שהולכים לרגיעה, אבל גם אם הולכים לרגיעה אני סבור שבעלי העסקים עדיין יהיו במלחמה לסגור את החודש ולשלם את המשכורות, כפי שאמר פה נשיא התאחדות התעשיינים.
איציק שמולי: לכן אני חושב שנכון מאוד עשית שהבאת את הנושא החשוב הזה לכאן, ועל כך אני מודה לך.
איציק שמולי: אני חושב שזו הפעם השלישית או הרביעית, אחרי "עופרת יצוקה" ו"עמוד ענן", ואם לוקחים בחשבון גם את מלחמת לבנון השנייה אז זו הפעם הרביעית שבה אנו חוזרים על הביטוי "העורף הוא החזית".
איציק שמולי: אם פורטים את הדבר הזה למציאות אז לא צריך להיות גאון גדול כדי להבין שבסופו של דבר יש חשיבות רבה מאוד, לא רק לאיכות המקלטים בעורף אלא גם לחוסן הכלכלי שלכם, של בעלי העסקים בעורף.
איציק שמולי: מה שנותן לנו, לדרג הפוליטי, וגם לדרג הצבאי, את מרחב התמרון לנשימה ואת אורך הרוח ואת אורך הנשימה לפעולה זה היכולת שלכם לעמוד איתן.
איציק שמולי: צריך להגיד ביושר, שר הביטחון הכריז מהר למדי על מצב מיוחד בעורף, וזה דבר לא מובן מאליו, אבל הוא לא פותר בעיה בסיסית שבה נגע צביקה אורן, שהיא הבעיה התזרימית.
איציק שמולי: בעוד כמה ימים – אני לא צריך לספר לכם – אתם תעמדו בפני מצב בלתי אפשרי, שבו למרות הקופות המידלדלות, ולפעמים הריקות, ההוצאות יהיו קבועות.
איציק שמולי: זה גם תשלום משכורות לעובדים, גם דמי השכירות ותשלומי המסים.
איציק שמולי: אני חושב שבמובן הזה הממשלות עדיין לא נתנו מענה, והמענה פה חשוב מאוד.
איציק שמולי: בסופו של דבר אנחנו לא רוצים לראות שלמרות שהממשלה הכריזה על מצב מיוחד בעורף יגיע נציג של הממשלה בעוד כמה שבועות או חודשים לאחד מבתי העסקים באשקלון, באשדוד, בשדרות או במועצות האזוריות הסמוכות ומרוב שרוצים לעזור העסק יהיה כבר סגור כי הוא לא הצליח להחזיק מעמד.
<יהודה כהן: זה קרה עם אולמי "ארמונות קזבלנקה" בשדרות, שצעקו פה בעת "עופרת יצוקה" ובסוף הם סגורים.
איציק שמולי: לכן אני חושב, אדוני, כפי שמספקים לתושבים ולבתי העסק את "כיפת הברזל" הביטחונית צריך לספק להם גם הגנה כלכלית.