GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אבישי פדהצור: תיקון תקנה 180ה - בתקנה 180ה(15) לתקנות העיקריות, במקום "304 ו- 305" יבוא "304, 305 ו- 318".
<אבישי פדהצור: תקנה 180ה קובעת את ההוראות שיחולו על בעל רשיון הפעלה מבצעית להפעלת אז"ם.
<אבישי פדהצור: ההוראות הללו קבועות בפרק ה-12 שעוסק בהפעלה של אווירונים קטנים ובינוניים, ופשוט מאוד אנחנו מיישמים אותם כאן בהפנייה.
<אבישי פדהצור: בעבר נפלה שגגה, וההפניה לתקנה 318 נשכחה.
<אבישי פדהצור: תקנה 318 עניינה מבחני רמה ראשוניים לטייסים תקופתיים, וטייסים מסחריים, אנחנו רוצים לתקן את זה, כי לא ייתכן שבעל רשיון הפעלה מבצעית של אז"ם, לא יידרש לחובות הללו להדרכה איטית של טייסיו.
יצחק וקנין: מי בעד תקנה 180ה מי נגד?
יצחק וקנין: בעד תקנה 180ה – פה אחד
יצחק וקנין: 180ה אושרה.
יצחק וקנין: הסבר כללי.
<אבישי פדהצור: בהמשך למה שאמרנו קודם, עד היום בשביל להטיס נוסע באז"מ היית צריך לקבל רשיון מהמנהל, זה היה בתקנות רשיונות, ביטלנו בדיון הקודם את ההסדר שם, מעבירים את זה לתקנות ההפעלה, אותו רעיון כמו שהיה לנו בשטח הפעלה.
<אבישי פדהצור: צריך להיות לך רשיון, צריך להיות לך נסיון, צריך לקבל הכשרה עיונית ומעשית, צריך שהמדריך יאשר לך שאתה כשיר, ואתה צריך להיות כשיר להפעיל את הזכויות שלך כטייס.
<אבישי פדהצור: אלה דרישות היסוד, אחרי זה אתה יכול להטיס נוסע באז"מ שוב, בהפעלה כללית או בהפעלה מסחרית.
יצחק וקנין: הערות - אין הערות.
יצחק וקנין: אני מצביע על פיסקה 180רבא כולל כל הסעיפים עד 180ו כולל סעיף 2 קטן.
<איתי עצמון: עברת על פיסקה 2?
<אבישי פדהצור: אני יכול לחדד את הניסוח בעניין הזה.
<אבישי פדהצור: בנוסף, יש לנו באותה תקנה 180ו הגבלות היכן מותר או אסור לטייס אז"מ לטוס.
<אבישי פדהצור: יש שם את החובה שלו לפעול בשדה תעופה וכו', ופה, הואיל ותיקנו קודם את האפשרות שלו לנחות בשטח הפעלה, אנחנו גם אומרים או בשטח הפעלה לפי 79ב, זאת אומרת, פשוט לסגור את הלינק שלא יהיה מצב ששתי תקנות תסתורנה אחת את השנייה.
יצחק וקנין: בעד סעיפים 180-180ו כולל סעיף 2 – פה אחד
<אבישי פדהצור: ביטול תקנה 180ח 1.
<אבישי פדהצור: תקנה 180ח לתקנות העיקריות - בטלה.
<אבישי פדהצור: תקנה 180ח רבא עניינא רשיון הפעלה מבצעית לבלון מאוייש, כמו שאמרנו קודם, רק הפעלה מסחרית של בלון מאויש תידרש לרשיון הפעלה מקצועית, לכן אנחנו מבקשים לבטל את התקנה הזאת.
<אבישי פדהצור: יש הסדר ב-165.
יצחק וקנין: בעד ביטול תקנה 180ח – פה אחד
יצחק וקנין: סעיף 180ח אושר.
יצחק וקנין: בעד ביטול תקנה 180ט – פה אחד
יצחק וקנין: סעיף 180ט אושר.
<אבישי פדהצור: הוספת התוספת השלישית א' – כך אמרו לנו לכנות אותה.
יצחק וקנין: הסבר על הטבלה.
<אבישי פדהצור: אם אדוני זוכר קודם, קבענו דרישה מזערית של שעות בשביל שאדם יוכל להטיס נוסע באז"מ, אמרנו, שאנחנו מתחשבים כמובן בשאלה אם יש לו נסיון קודם כטייס לכלי טייס אחרים, אז אנחנו הפנינו בתקנת משנה 180וג(1) לטבלה שבתוספת, זו בדיוק הטבלה הזאת.
יצחק וקנין: 50 זה שעות?
<אבישי פדהצור: 50 זה באופן עקרוני, אלא אם כן יש לכם נסיבות מקלות.
<אבישי פדהצור: מה זה נסיבות מקלות?
<אבישי פדהצור: זה נסיון קודם.
<אבישי פדהצור: אז באה הטבלה הזאת ואומרת לנו, אלה הנסיבות המקלות, וזה השליש שהן מנכות לך.
<אבישי פדהצור: אם יש לך לפני זה או כטייס מפקד במטוס ובהליקופטר, סליחה, יש לך נסיון בתפקיד טייס מפקד בהליקופטר וכו', אז יש לך 50 שעות תצטרך רק 25 שעות נסיון.
יצחק וקנין: אני מציע שבניסוח תכתבו שעות, פה לא כתוב כלום.
יצחק וקנין: אני יכול להבין את זה כי אני יודע על מה מדובר.
יצחק וקנין: אבל בכל זאת, זה חקיקה, בחקיקה צריך להיות שעות, 50 שעות, 150 שעות.
<אבישי פדהצור: תודה, קיבלנו.
<אבישי פדהצור: נתן זאת.
<אבישי פדהצור: שוב כמובן, ככל שיש לך יותר שעות טיסה צבורות בכלי טיס אחרים, כך אתה מקבל פרמייה על הצורך בשעות טיסה באז"מ.
יצחק וקנין: אני מצביע על 180ט.
<איתי עצמון: ועל תקנה 11 שעניינה הוספת התוספת השלישית א.
יצחק וקנין: בעד תקנה 180ט, כולל תקנה 11 – פה אחד
יצחק וקנין: כולל התיקונים שאמרנו לגבי הוספת השעות.
<אבישי פדהצור: התקנות מקלות על הציבור, לא צריך תקופת התארגנות ארוכה.
<אבישי פדהצור: 30 ימים מיום הפרסום, נראה לנו זמן סביר ומתאים.
<אבישי פדהצור: בגדול, מה שאנחנו אומרים פה מי שהחזיק ברשיון מנחת מיוחד באישור להטסת נוסע לפי התקנות הקודמות, רואים אותו ככשיר לפי התקנות הללו, לא צריך שום דבר מיוחד.
<אבישי פדהצור: יש פה המשכיות של הרשיון שלו.
<אבישי פדהצור: פה אנחנו מדברים על מי שמבקש לנחות במנחת מיוחד.
<איתי עצמון: תוכל להזכיר לוועדה מהו מנחת מיוחד?
<אבישי פדהצור: תקנה 4(א) רבא לתקנות המנחתים כנוסחה היום עד שתבוטל אומרת, שבשביל לנחות במנחת מיוחד שמוגדר בתקנות ההפעלה כאתר שמשמש באופן חד פעמי וכו', מה שאנחנו קוראים להם שטח הפעלה, צריך להתכבד, לגשת למנהל, ולקבל מהמנהל רשיון.
<אבישי פדהצור: אנחנו כמובן מחליפים את ההסדר הזה של לבוא למנהל לקבל רשיון בהסדר שהצענו עכשיו, ועולה השאלה מה לגבי מי שקיבל רשיון עד היום, לגבי מי שקיבל רשיון עד היום, אנחנו אומרים שלך, שלך, אתה לא צריך לעבור הכשרה, אתה לא צריך לעבור הדרכה, שום דבר מיוחד.
<אבישי פדהצור: כמו תמיד יש טוויסט בעלילה.
<אבישי פדהצור: במשך שנים רבות רת"א נתנה בעצמה רשיונות לפי תקנה 4(א) תקנות ומנחתים, ומי שמחזיק ברשיון כזה, אז יש לזה חתימה של רת"א וזה מסודר.
<אבישי פדהצור: בשלב מסוים בטעות, שלא בדרך הכי מסודרת שיכול להיות, אם נגדיר בעדינות, רת"א העבירה את הסמכות, את הכוח לתת את הרשיונות האלה לאגודה לתעופה ספורטיבית שעשתה את זה נאמנה במשך שנים ארוכות.
<אבישי פדהצור: בהתאם להנחיות רת"א ביצעה את זה בשליחות, אין להם שום טרוניה כלפיהם בעניין הזה.
<אבישי פדהצור: הכשירו את האנשים, בדקו את הכישורים שלהם, והנפיקו להם תעודות מסודרות, ויש להם רישומים מסודרים לתעודות שהונפקו.
<אבישי פדהצור: גם החבר'ה האלה אנחנו לא רוצים שהם ייפגעו בגין שינוי יעדים, האגודה לעניין זה פעלה, במרכאות, נגדיר את זה, כשלוחת רת"א.
<אבישי פדהצור: רשיון האגודה בידיהם הוא כרשיון רת"א, ולכן גם לגביהם תהיה המשכיות.
<אבישי פדהצור: אמת המידה שלנו לבקרה בעניין הזה, זה רשימות מסודרות שהאגודה העבירה לנו.
<אבישי פדהצור: לפני שנתיים רת"א עשתה פוס, אמרה לא מנפיקים יותר רשיונות כאלה, ולכן יש רשיונות מסודרות עד לאותו תאריך, ולכן מופיע פה, לא שנתיים, כבר ארבע שנים ה-1 בפברואר 2010, זה היה אותו תאריך שבו רת"א אמרה עד כאן, ומכאן אנחנו לוקחים.
<אבישי פדהצור: מה שזה אומר שדה-פאקטו בארבע השנים האחרונות לא הונפקו רשיונות כאלה, ולכן היה גם צורך שלנו לתקן מהר את התקנות הללו.
<איתי עצמון: אבל לא מדובר לפי הנוסח על רשיון אלא על הכשרה.
<יצחק רז: מ-2006, מה שהם עשו, הם עשו הכשרה על ידי האגודה שהייתה נותנת להם אישור ורת"א הכירה בזה.
<יצחק רז: לפני שנתיים, שלוש, רת"א עברה לזה שבוחן או מישהו כותב מוכשר למנחת מיוחד.
<יצחק רז: זאת אומרת, יש איזה 4 סוגים של רשיונות, במרכאות, שנתנו לפחות ב-12 השנים האחרונות.
<איתי עצמון: השאלה אם לא צריך להגיד הכשרה ואישור, כי אם אדם קיבל הכשרה, אין בהכרח פירוש הדבר שהוא קיבל אישור והוא באמת, במרכאות, בעל רשיון מנחת מיוחד.
<יצחק רז: זה שהוא מופיע ברישומיה.
<דרור וגשל: כלומר, צריך להיות קיבל הכשרה ומופיע.
<איתי עצמון: מופיע ברישומים כמי שקיבל הכשרה.
<איתי עצמון: אני פשוט שואל, זו שאלה מקצועית, האם הכוונה היא שזה דמוי רשיון?
<קריאה: רשיון הם בכל מקרה לא יכולים לקבל.
<אבישי פדהצור: הם קיבלו, כמו שאמר איתי, רשיון במרכאות.
<קריאה: זה יותר היתר, כי כתוב להתיר.
<אבישי פדהצור: זה גם לא היתר, זה יצור לא משפטי.
<לאה ורון: אבל המלה "הכשרה" לא מספיק טובה, היא לא מבטאת את מה שאתם אומרים.
<דרור וגשל: הוא קיבל את ההכשרה ומופיע ברישומים, כלומר, זה לא רק שהם מכבדים, הם אומרים אלה שמופיעים ברישומים שקיבלו את ההכשרה.
<דרור וגשל: אלה, זה מבחינת האגודה הספורטיבית.
<איתי עצמון: אבל אני קיבלתי הכשרה, אבל יכול להיות שלא קיבלתי בסופו של דבר אישור, אולי לא עברתי בהצלחה את ההכשרה.
<דווידי הולנדר: ההכשרה הייתה הכשרה מאוד מדויקת.
<דרור וגשל: אתה צריך את ההכשרה ואת הרישום.
<יצחק רז: מה שקורה בשנים האחרונות, אם עברת את ההכשרה, או שבזמנו המדריך היה כותב לך שאתה מאושר, או בשנים האחרונות, רת"א אפילו, בוחן של רת"א היה בודק את זה וכותב לו מוסמך או רשאי למנחתים מיוחדים.
<איתי עצמון: אז אולי צריך לכתוב את זה – קיבל הכשרה - - -
<דרור וגשל: בגלל שהמצב המשפטי הזה הוא לא ברור, מבחינתנו, מבחינת רת"א מספיק שהוא מופיע ברישומים כדי לתת לו את אותו היתר.
<דרור וגשל: לכן אפילו המלים שהוא עבר הכשרה זה פחות חשוב, מספיק לנו שהוא מופיע ברישומים.
<דרור וגשל: עצם הרישום ברשימה - - -
<איתי עצמון: והוא מופיע ברישומיה כמי שעבר בהצלחה הכשרה כאמור.
<דרור וגשל: האם רושמו אנשים שלא עברו בהצלחה?
<איתי עצמון: אני לא יודע, זה מה שאני שואל.
<איתי עצמון: זאת שאלה מקצועית שאולי כדאי שנציגי רת"א ישיבו.
<דווידי הולנדר: אני חושב שזאת בעיה שלא קיימת.
<דווידי הולנדר: הוגדרה הכשרה מסוימת, השתנתה במשך השנים, אבל היא הוגדרה טוב.
<דווידי הולנדר: הרשימה שהעברנו היא רשימה מדויקת והם עברו את ההכשרה בהתאם לאותן דרישות שהיו קיימים באותו הזמן.
<דווידי הולנדר: אין כאן צורך להוסיף יותר.
<אבישי פדהצור: אפשר אולי במקום קיבל להשתמש בתיבה "השלים" שזה יותר טוב מסתם לקבל.
<אבישי פדהצור: להשלים יש לזה משמעות לשונית כבדה יותר.
<אבישי פדהצור: אז אני מציע שבמקום קיבל הכשרה, "השלים" הכשרה, ומופיע ברישומיה לעניין זה, כשלעניין זה, זה השלמת ההכשרה.
<יצחק רז: מה שכן, צריך לחשוב על אפשרות של להמיר את כל האישורים מהסוגים השונים למשהו חדש אחד.
<יצחק רז: כל אלה שיש להם רישומים - - -
<אבישי פדהצור: זה המהות של ההוראה.
<אבישי פדהצור: ההוראה אומרת, כל מי שנהנה מהאישורים הללו, רואים אותו כאילו הוא עומד בתקנות.
<יצחק רז: אני יכול להראות לך דוגמאות, שעכשיו אתה תחקור בעוד שלוש שנים אירוע, מה שחקרנו לאחרונה, ואז אתה מסתכל, ורת"א אומרת הוא לא מאושר אבל הוא מחזיק אישור של מפקח.
<יצחק רז: אני חושב שצריך לעשות סדר, כי יש לפחות ארבעה אם לא יותר סוגי אישורים, ולהגיד להם קחו את כל הרישומים ותדאגו שמישהו ייתן רישום אחד שמעכשיו ואילך זה מתעכב.
<אבישי פדהצור: אין צורך בזה, כי יש לנו את הרשימה של האגודה, היא רשימה ממצה.
<יצחק רז: אבל יש - - - שגם אצלכם זה לא מסודר.
<יצחק רז: אתם בעצמכם אומרים זה תקף, וחלק אומרים זה לא תקף.
<יצחק רז: אני אומר בשביל מה לא לעשות סדר אם כבר.
<דרור וגשל: אבל זה הסדר.
<דרור וגשל: הסדר אומר רק מי שיש לו אישור של המנהל לפי תקנה 4א או רישום של האגודה, הם אלה האנשים היחידים שנראה אותם - - - כל השאר לא.
<יצחק רז: יש לו אישור של - - - שלכם, ושל המפקח שהוא מאושר, ואחרי זה אמרו אתה לא מאושר.
<יצחק רז: אני חושב שצריך לעשות סדר.
יצחק וקנין: אני מבין שיש לכם רשימה, מה קורה כשמישהו יצא מתוך המערכת, האם הרשיון הזה הוא לעד?
יצחק וקנין: אין לו מגבלה?
<אבישי פדהצור: הוא לא תלוי חברות באגודה.
<אבישי פדהצור: עזבתי את האגודה, קיבלתי ממנה את ה"רשיון" הזה, מבחינת התקנות, אנחנו רת"א הרגולטור, הדין רואה אותו כמי שמתקיימות בו דרישות התקנות.
<אבישי פדהצור: אני לא כובל אותו שיהיה חבר באגודה עד יומו האחרון אם הוא רוצה להשתמש בזה.
<דרור וגשל: אני חושב שהחשש של אדוני היה אחר.
<דרור וגשל: כלומר, החשש הוא לא האם תנאי לאגודה הוא תנאי להכשרה.
<דרור וגשל: ממה נבעה שאלתו של אדוני?
יצחק וקנין: אני רוצה להבין, כיוון שאתם פה באים ואומרים, אנחנו לוקחים בזה זמן מסוים עד לאותו זמן, אנחנו את כל מי שהיה לו רשיון הכשרנו אותו, מפה אנחנו לא מכשירים אותו.
יצחק וקנין: השאלה היא לא חל על הדברים האלה איזה דבר שצריך כן לבדוק אותם בשום פרק זמן.
<גיורא רום: לא על על זה שום דבר, זה סוג של grand father rights יש רשימה, הרשימה הזאת אין בילתה, היא עוברת אלינו.
<גיורא רום: מי שברשימה הוא זכאי, וכל היתר צריכים לעבור מה שמתואר פה, זה כל הסיפור.
<גיורא רום: נראה לי סיפור פשוט להפליא.
<גיורא רום: מדברים על 200 אנשים, 250 אנשים, יש ברשימה 80, כל היתר יעברו אצל מדריך כפי שמתואר פה.
<גיורא רום: זה כל הסיפור.
<גיורא רום: יש פה את ראש אגף רישוי עובדי טייס ארז פלס, הוא אחראי שיהיה סדר וזה הכול.
<גיורא רום: מטעם הממשלה הוא צריך לדאוג שיהיה סדר, לא יהיה סדר יפוטר.
יצחק וקנין: הלוואי והיינו מפטרים כל כך מהר.
<גיורא רום: ברת"א מפטרים מהר.
<איתי עצמון: האם יש אנשים שהחלו לקבל הכשרה לעניין מנחת מיוחד, למשל, עכשיו או לפני חודשיים החלו לעבור הכשרה כזאת וצריך לתת לה לגיטימציה?
<יצחק רז: הפסיקו את זה לפני שנתיים, ומאז לא חידשו את זה.
<אבישי פדהצור: ב-2010 רת"א הבינה שלא טוב שגוף פרטי מנפיק רשיונות, ואז מפקח רת"א אמר עד כאן.
<איתי עצמון: לא, לא התכוונתי - - -
<גיורא רום: אין לזה שום משמעות.
יצחק וקנין: אם כן, אנחנו מצביעים על הוראות התחילה.
<איתי עצמון: על הוראות התחילה והוראות המעבר, זה בעצם תקנה 12 לתקנות האלה, תקנה 13א ו-ב.
יצחק וקנין: בעד תקנה 13א ו-ב – פה אחד
הסבר: לגבי טייסים שאין להם רשיון כזה, הם צריכים לעבור הדרכה עיונית ומעשית, ואותם עקרונות שראינו קודם בנוגע לשטח הפעלה, זיהוי, איתור, מכשולים וכו', רק שכאן בגלל השונות שיש, אנחנו לא קובעים מינימום שלוש שעות, או מינימום 10 שעות, אנחנו משאירים את זה לשיקול דעתו של המדריך.
הסבר: זאת אומרת, יש הכוונה, אותם נוסעים של שטח הפעלה לאז"ם.
הסבר: יש חובה גם עיונית וגם מעשית, אבל אם זה יהיה שעתיים או עשרים שעות זה שיקול דעתו של המדריך בהתאם לחניך שבפניו.
<איתי עצמון: מדוע ציינתם כאן שמדובר רק בהפעלה כללית?
<אבישי פדהצור: הפעלה מסחרית ברשיון טייס מסחרי אם אני לא טועה, ההכשרה כבר כלולה במסגרת תהליך הרישוי עצמו.
<אבי נוי: זה במסגרת ההפעלה בתוך החברה, והיות וכבר נאמר - - - ומפרטי הפעלה של החברה הטייס עובר את האימונים היעודיים שלו לנחות בשטח הפעלה.
<איתי עצמון: כלומר, לכן רק בהפעלה כללית הוא נדרש לקבל הדרכה נוספת למדריך מוסמך כפי שנקבע כאן.
<איתי עצמון: אדוני, שאלה אחרונה.
<איתי עצמון: מוזכר כאן יום התחילה של תיקון תקנות המנחתים, זהו תיקון שלפי שאני מבין אינו טעון אישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
<איתי עצמון: מה מועד התחילה שלו?
<איתי עצמון: בעצם, מועדי התחילה הצטרכו להתאים אחד לשני.
<אבישי פדהצור: על רגל אחת, תקנות המנחתים מה שעושים בעיקר זה מבטלים את מה שיש לנו היום מנחת מיוחד וכו', זה ביטול של הגדרה והוראה.
<אבישי פדהצור: כל התקנות האלה, גם תקנות הרשיונות הן מסונכרנות, הן צריכות להתפרסם ולהיכנס לתוקף, לכן כולן קבוע בהן שהן תיכנסנה לתוקף 30 ימים לאחר פרסומן, וכולן תפורסמנה ביחד.
<אבישי פדהצור: אנחנו נבקש מרשומות לפרסם אותן בעת ובעונה אחת.
יצחק וקנין: אם כן, רבותיי, אני מאשר את תקנה ג1, 2.
יצחק וקנין: בעד תקנה ג1, 2 – פה אחד
יצחק וקנין: ברכה והצלחה - תקנות טייס אושרו.
יצחק וקנין: גיורא, אמרו לי שאתה עוזב יש מחליף?
<גיורא רום: לא, לא יהיה מחליף, לא אלמן ישראל.
יצחק וקנין: בכל אופן אני מאחל לך הצלחה, ותבוא יותר לבקר באזור שלנו.
יצחק וקנין: רבותיי, אני מאחל בהצלחה לכולם.
יצחק וקנין: תודה לאיתי, תודה למנהלת הוועדה שבלעדיה אי אפשר לעשות כלום.
יצחק וקנין: תודה לקלדניות שעושות עבודה חשובה.
יצחק וקנין: תודה לאבישי.
אבישי ברוורמן: רבותי, אנחנו בצו מחלות בעלי חיים (דחיית תחילתם של סעיפים 16(ד), 16ב ו-17(ג) לפקודה), התשע"ד-2014.
אבישי ברוורמן: משרד החקלאות, משרד המשפטים והתאחדות חקלאי ישראל נוכחים פה, ואתן את הבמה כמובן לפתוח למשרד החקלאות.
אבישי ברוורמן: מי מציג היום במשרד החקלאות?
<אפרת ורד: בוקר טוב.
<אפרת ורד: עורכת-דין אפרת ורד מהלשכה המשפטית.
<אפרת ורד: במסגרת התיקון לפקודת מחלות בעלי חיים נקבע הסדר חדש לתשלום פיצויים בגין המתת בעל חיים לפי הפקודה.
<אפרת ורד: ההסדר אמור היה להיכנס לתוקף ב-6 ביוני 2014, ובלבד שעד אותו מועד הותקנו תקנות לפי הסעיפים הרלוונטיים לעניין.
<אפרת ורד: חרף המאמץ שלנו לעמוד בלוח הזמנים, שהיה גם להעביר את התקנות לאישור ועדת הכלכלה עד ל-6 בפברואר וגם להתקין את התקנות עד חודש יוני, בשל מורכבות הנושא העבודה על התקנות אורכת זמן רב מהמצופה, כאשר רק אתמול התקבלו במשרדנו ההערות האחרונות ממשרד המשפטים.
<אפרת ורד: במסגרת התיקון לפקודה נקבע שככל שלא יותקנו תקנות עד ה-6 ביוני, השר יפעל לדחיית תחילתם של הסעיפים.
<אפרת ורד: הדחייה הזאת טעונה אישור ועדה.
<אפרת ורד: ונדרש פה רק אישור תחילה רטרואקטיבי, כיוון שלמעשה התקנות היו אמורות להיות בתוקף ב-6 ביוני.
אבישי ברוורמן: ה-6 ביוני זה תאריך מיוחד, היסטורי, the Sixth of June.
<אביגל כספי: אזכיר רגע.
<אביגל כספי: מדובר בחוק שהיה מאוד מאוד דחוף למשרד החקלאות, ובאמת התקיימו שתי ישיבות במהלך פגרת הקיץ.
<אביגל כספי: ומעבר לזה, לוח הזמנים שנקבע בחוק היה בתיאום מלא עם משרד החקלאות.
<אביגל כספי: מה שנקבע בלוח הזמנים זה שתוך שלושה חודשים משרד החקלאות יביא תקנות לאישור הוועדה, והחוק ייכנס לתוקפו תוך שבעה חודשים, בתנאי שתקנות כאמור הותקנו.
<אביגל כספי: זאת אומרת, שהוקצו שלושה חודשים להביא תקנות לוועדה ועוד ארבעה חודשים שהוועדה תספיק לאשר את התקנות.
אבישי ברוורמן: עורכת-דין כספי, אז את מקבלת את הדחיות האלה באהבה?
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, זה בסדר?
<אביגל כספי: האמת שהיינו מצפים שהתקנות כבר היו מובאות לאישור הוועדה.
אבישי ברוורמן: זה שאלה שאנחנו, נדמה לי, גברת ורון, מצפים מהרבה משרדי ממשלה.
אבישי ברוורמן: תמיד ברגע האחרון.
<לאה ורון: נכון, אדוני.
אבישי ברוורמן: טוב, עם ההערה הזאת, אם ככה, אין לנו פה בקשה.
אבישי ברוורמן: מי הולך לקרוא?
אבישי ברוורמן: עורכת-דין ורד?
<אפרת ורד: כן, אני אקרא.
<אפרת ורד: צו מחלות בעלי חיים (דחיית תחילתם של סעיפים 16(ד), 16ב ו-17(ג) לפקודה), התשע"ד-2014.
<אפרת ורד: בתוקף סמכותי לפי סעיף 9(א) לחוק לתיקון פקודת מחלות בעלי חיים (מס' 6), התשע"ד-2013, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מצווה לאמור:
אבישי ברוורמן: בעד אישור הצו – פה אחד
אבישי ברוורמן: אני מודה לכולכם על כל מה שאתם עושים.
אבישי ברוורמן: אנחנו בנושא תקנות הגנת הצומח (מניעת חדירה של נגעים לאזור הערבה) (תיקון), התשע"ד- 2014.
אבישי ברוורמן: יש לנו כל מיני משרדים, וכמובן נציגי הערבה.
אבישי ברוורמן: אתן למשרד החקלאות.
אבישי ברוורמן: מי יציג במשרד החקלאות את הנושא?
אבישי ברוורמן: גב' פרוינד?
<מרים פרוינד: חדקונית הדקל זה מזיק של עצי דקל, שהתפשט בעצם בכל הארץ מלבד באזור הערבה.
<מרים פרוינד: הנגע הזה גורם להרבה מאוד נזק בעצים שהוא פוגע בהם, ואחד הגידולים החשובים בערבה זה המטעים של התמרים שיש שם.
<מרים פרוינד: ובעזרת התקנה הזאת אנחנו מנסים לשמור על המטעים האלה נקיים מהחדקונית, למנוע בעצם הכנסה של חומר ריבוי לתמרים האלה מאזורים אחרים.
<מרים פרוינד: יש הסכמה מלאה של אנשי הערבה למהלך, כולל עיריית אילת.
אבישי ברוורמן: כולם מסכימים?
<מרים פרוינד: כן.
<קריאה: כמעט.
אבישי ברוורמן: יש מישהו פה שאיך אומרים, איך אמר שייקספיר, יש מישהו שיגיד משהו או לעולם יישאר שקט?
<קריאה: יידום.
<אברהם רמות: חסר לנו הסכמה של הירדנים והמצרים.
אבישי ברוורמן: טוב, הם עובדים על משהו אחר.
<יפרח סבלדי: אני רוצה להגיד משהו בבקשה.
אבישי ברוורמן: אדוני, רק לפרוטוקול, השם בבקשה.
<יפרח סבלדי: שמי יפרח סבלדי, אני ממושב צופר.
<יפרח סבלדי: אני מתעסק בענייני תמרים כבר כמעט 30 שנה, אפילו יותר, וגם אני מגדל בעצמי.
<יפרח סבלדי: אני חושב שכל מיני תקנות וחוקים זה לא הפתרון, כי החיפושית הזאת יודעת גם לעוף, ובעיקר לעוף.
<יפרח סבלדי: והפתרון הזה של לא להעביר חוטרים ממקום למקום הוא משני.
<יפרח סבלדי: והחדקונית לא יודעת לקרוא את החוקים.
<יפרח סבלדי: יש פה עניין שפשוט משרד החקלאות מתנער מאחריות ומעשייה בכל הנושא הזה.
<יפרח סבלדי: עד לפני כמה שנים הוא התעסק עם זה, כי זו בעיה בכל רחבי הארץ, לא רק בערבה.
אבישי ברוורמן: אני מקבל מה שאתה אומר.
יצחק וקנין: אני יכול לעזור לדיון, אבישי?
אבישי ברוורמן: אני כבר נותן לך.
אבישי ברוורמן: רק אני שואל את השאלה ואתן לאיציק.
אבישי ברוורמן: מה משרד החקלאות צריך לעשות בנוסף לתקנה הזאת כדי שהחדקונית, חיפושית, מה שתקרא לה - - -
יצחק וקנין: תקציב.
אבישי ברוורמן: איציק, תוסיף?
יצחק וקנין: אגיד לך, מהניסיון.
יצחק וקנין: לי היו בבית דקלים, והחדקונית הזאת גמרה אותם, זה שני עצים גבוהים מאוד.
יצחק וקנין: ואני לא מדבר על מטעים, ששם הנזק יכול להיות בלי סוף.
יצחק וקנין: זאת אומרת, אני בגליל, קח את הערבה, אין מקום במדינה שלא נפגע מהחדקונית.
יצחק וקנין: הבעיה של זה שבזמנו, כאשר התגלתה הבעיה, כשעלו על הבעיה, הקציבו לזה כסף.
אבישי ברוורמן: כמה אתה זוכר?
אבישי ברוורמן: אם מישהו לעדכן במשרד החקלאות, כמה כסף?
יצחק וקנין: אין לי מושג, לא זוכר.
אבישי ברוורמן: חנן, אתה זוכר?
אבישי ברוורמן: אתה הלוא 50 שנה במשרד החקלאות.
יצחק וקנין: אני חושב שגם היום צריך לטפל בנושא התקציבי הזה.
<לאה ורון: סגן מנהל השירותים הווטרינריים נמצא פה.
אבישי ברוורמן: כן, סגן מנהל השירותים הווטרינריים.
<משה וייס: וטרינריים לא, אבל הגנת הצומח.
<לאה ורון: להגנת הצומח, סליחה, התבלבלתי.
אבישי ברוורמן: משה וייס.
<משה וייס: אנחנו משנת 99', סדר גודל של 1,000,000 שקל לשנה.
<משה וייס: השירותים להגנת הצומח על-פי חוק מטפלים בנגעי הסגר, לא בכל נגע שנמצא.
<משה וייס: עכשיו, היה טיפול לחדקונית, ובאיזשהו שלב היא יצאה מכלל שליטה והוכרזה במדינת ישראל כנגע רגיל.
<משה וייס: מה שאנחנו רוצים באזור הערבה, להחריג ולעשות לו אזור הסגר.
<משה וייס: ברגע שהוא נגע רגיל, השירותים להגנת הצומח יוצאים מהמשחק.
<משה וייס: ולכן מלפני שנתיים בערך יצאנו מהמשחק.
<משה וייס: ורוצים לחזור למשחק באזור הערבה, כי שם עדיין אפשר לקרוא לו נגע הסגר.
אבישי ברוורמן: אבל מה לגבי השאלה הזאת, שהתקנה הזאת היא חיובית והיא תעזור, אבל מעבר לזה, כמו שאומר מר סבלדי, אם החדקונית לא תקרא את התקנה ותעוף, הדברים האלה, צריך גם איזשהו תקציב לבער אותה.
אבישי ברוורמן: אז מה התשובה לזה?
<משה וייס: קודם כול, ללמד אותה לקרוא.
<משה וייס: אבל האמת היא שהתעופה שלה היא מאוד מועטה.
<משה וייס: היא עפה מאוד בקושי.
<משה וייס: והיתרון של הערבה שהיא מבודדת מאזורים אחרים.
אבישי ברוורמן: ולכן אתה לא רואה את הבעיה שמר סבלדי אומר כבעיה משמעותית.
<משה וייס: היא בעיה לאזורים אחרים כן.
יצחק וקנין: יש לי שאלה, רק לחדד את זה טיפה.
יצחק וקנין: אתה מדבר על הערבה, אבל כמי שקצת מכיר את הארץ ויודע שגם באזור בית-שאן יש לנו הרבה.
יצחק וקנין: השאלה מה אנחנו עושים באזור הזה, גם שם יש מפגע, לא פחות חשוב לטפל בזה.
<משה וייס: תראו, אפשר להרחיב בנושא הזה.
<משה וייס: אנחנו בזמנו ניסינו, כי אנחנו, בסך הכול משרד החקלאות מטפל בשטחים חקלאיים.
<משה וייס: ניסינו לעניין את המועצות, את העיריות.
<משה וייס: זה לא כל כך הלך, זו האמת.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, תקציב מהעיריות לא תקבלו.
<משה וייס: לא רק תקציב, אפילו כוח אדם לא עבר.
אבישי ברוורמן: כוח אדם זה תקציב, זה אותו דבר.
<משה וייס: נכון.
אבישי ברוורמן: לא רצו להעביר לכם תשלומים.
אבישי ברוורמן: האם משרד החקלאות, שכל כך הרבה כספים מועברים אליו לאחרונה, יכול לדאוג לנושא הזה בהתאם?
<משה וייס: רק להוסיף מילה.
<משה וייס: שירות ההדרכה, בעצם כשזה יוצא מגדר של נגע הסדר והופך לנגע רגיל, שירות ההדרכה במשרד החקלאות מטפל ומייעץ, בעיקר מייעץ.
<משה וייס: זאת אומרת מי שרוצה עזרה יש לאיפה לפנות, תקציב אין לצורך העניין הזה.
יצחק וקנין: כיום אין תקציב בכלל.
אבישי ברוורמן: כרגע ההערה של מר סבלדי היא נכונה, שכמובן מעבר לתקנה, אם היה תקציב זה היה עוזר.
אבישי ברוורמן: הוא אפילו טוען שהתקנה בפני עצמה יכול להיות שלא תהיה אפקטיבית.
אבישי ברוורמן: אבל אתם אומרים לי בצורה הכי ברורה: אין כסף.
אבישי ברוורמן: נציג משרד האוצר ישנו פה?
אבישי ברוורמן: האוצר א', האוצר ב'? אין.
<אברהם רמות: אני מבקש להגיד משהו.
אבישי ברוורמן: כן, מר סבלדי, ומה שם אדוני?
<אברהם רמות: אבי רמות.
אבישי ברוורמן: אז מר סבלדי ואחרי זה אבי רמות.
<יפרח סבלדי: רק להוסיף עוד דבר אחד, שהבעיה גם בערבה הדרומית וגם בבקעה היא יותר מהצד הירדני או מהצד המצרי.
<יפרח סבלדי: ובעבר, כשמשרד החקלאות טיפל בנושא היה שיתוף פעולה עם הירדנים, שפקחים מישראל עברו לשם ועשו את העבודה, ובתיאום והכול.
אבישי ברוורמן: ועכשיו שאין פקחים אז לא עושים את זה.
אבישי ברוורמן: ואז חדקונית הדקל הירדנית חוצה את הגבול.
<יפרח סבלדי: כמה עשרות מטרים, אין לה הרבה ללכת.
אבישי ברוורמן: אצלה יש שיתוף פעולה, שלום כבר מזמן במזרח התיכון, והיא גומרת לנו את התמרים.
<משה וייס: אז יש שיתוף פעולה עם הירדנים עדיין.
אבישי ברוורמן: אבי רמות, כן.
<אברהם רמות: אני מקיבוץ יוטבתה ואני מרכז את הוועדה החקלאית של המועצה האזורית חבל אילות.
<אברהם רמות: אני מאוד שמח על הישיבה הזאת.
<אברהם רמות: אני רוצה להודות לאנשי משרד החקלאות, אנחנו הצבנו בפניהם את האפשרות לסייע לנו קודם כול בדרך של תיקון התקנה שיחול עלינו, להרחיב את הצו שישנו ממילא בערבה בדברים אחרים גם לגבי חדקונית הדקל.
<אברהם רמות: צרה צרורה, איום גדול.
<אברהם רמות: אנחנו מתעתדים, אחרי שהתקנה תתפרסם ברשומות, לשבת שוב עם אנשי משרד החקלאות, כמו שעשינו בהתחלה אצל יוסי ישי ונמשיך עכשיו, ולראות איך אנחנו נערכים מעשית לטובת היישום של הדבר הזה.
<אברהם רמות: זה לא פשוט, זה כל משאית שעוברת על הכביש ויש עליה חוטרים של תמרים, מישהו צריך לשים עין ולהתחיל לברר.
<אברהם רמות: אבל יש לנו ניסיון באזור בשני פרויקטים דומים: קודם כול, בנושא זבוב הים התיכון, גם כן מזיק שאנחנו – כשאני אומר אנחנו זה החקלאים – בלתי נמנע, ומשרד החקלאות והמועצות האזוריות בעניין הזה.
<אברהם רמות: ויש את התקנות של תקופת החיץ, הסניטציה החקלאית, שגם בה אנחנו במשמעת עצמית עובדים בעניין הזה.
<אברהם רמות: אין לנו יותר מדי דרכים לעבוד.
<אברהם רמות: שיתוף הפעולה עם הירדנים הוא on and off.
<אברהם רמות: באירוע האחרון של הארבה מרים ניהלה את חיל האוויר שלהם ואת חיל האוויר שלנו, מהבחינה הזאת של הריסוסים.
<אברהם רמות: אבל מהניסיון שלנו, כשחלילה קורה משהו - -
אבישי ברוורמן: יש חברים טובים לפרוינד.
<אברהם רמות: - - אנחנו יכולים להגיד שאנחנו צריכים לעשות את כל מה שאפשר על מנת לעשות.
<אברהם רמות: יש היום מערך ניטור שנמצא בכל המטעים.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, אבי, בקצרה אתה אומר לי, שאתה ממליץ להעביר את התקנה.
אבישי ברוורמן: ולאחר מכן אתה וסבלדי תמשיכו את הלחץ על משרד החקלאות, כדי שבכל זאת יצליחו ללחוץ על משרד האוצר או לקחת מהתקציב שלהם כדי להוסיף משאבים למגר או לבער את חדקונית הדקל.
<אברהם רמות: בהחלט.
<יפרח סבלדי: אני חושב שהלחץ שלך הוא הרבה יותר חזק מאשר שלנו.
אבישי ברוורמן: אני עושה מה שאני יכול.
<מרים פרוינד: יש לי מילה אחת להוסיף.
<מרים פרוינד: אני חושבת שהבעיה באזורים האחרים, לא בערבה, ששם אנחנו לוקחים את זה לידיים שלנו, זה דווקא השטחים העירוניים ולא השטחים החקלאיים.
אבישי ברוורמן: באיזה אזורים?
אבישי ברוורמן: בית-שאן, מה שהוא אומר?
<מרים פרוינד: כמעט אין אזור היום שלא נגוע בחדקונית.
<מרים פרוינד: אולי תל-אביב עדיין נקיה, אבל היא סוגרת עליה.
<משה וייס: אזור תל-אביב עדיין נקי.
<מרים פרוינד: הדקל בסופו של דבר מת.
יצחק וקנין: הוא נגמר.
<משה וייס: הקסם של החדקונית, שאתה לא רואה אותה עד שהיא גומרת את העץ.
אבישי ברוורמן: למה קוראים לה חדקונית?
אבישי ברוורמן: יש לה חדק?
<משה וייס: כן.
<משה וייס: זה סדרה של חיפושיות עם חדק.
<משה וייס: והקסם שלה שהיא חודרת לעץ, היא מקיימת את הדורות בתוך העץ.
<משה וייס: היא אוכלת בעצם את כל העץ והעץ נשאר חלול, ואחרי זה רוח מצויה מפילה אותו.
אבישי ברוורמן: אז לכן בעצם את אומרת לי שאם התופעה הזאת היא תופעה כל כך שכיחה צריך לעשות מאמץ.
אבישי ברוורמן: חנן, צריך לעשות פה מאמץ.
יצחק וקנין: אבישי, העיר נהריה זאת העיר שיש בה הכי הרבה דקלים, ראש העיר משוגע - - -
<מרים פרוינד: לדקלים.
יצחק וקנין: לא רק לדקלים, הוא בכלל משוגע לאסתטיקה של העיר.
יצחק וקנין: כמי שקרוב לעיר הזאת, אני רואה אותה, הוא באמת אחד מראשי הערים שאני חושב שאכפת לו מכל דבר.
<משה וייס: זה נכון.
<משה וייס: אבל את הכסף לחדקונית הוא לא - - -
יצחק וקנין: ואני זוכר את התקופה של החדקונית.
יצחק וקנין: והוא החליט שהוא פועל ביחד עם המערכת ועם המשרד כדי לטפל בדבר הזה.
יצחק וקנין: והוא טיפל, הוא עזר הרבה מאוד.
<מרים פרוינד: כן, אבל לא הצלחנו כי כמות העצים שהייתה שם זה משהו לא נורמלי.