GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חנא סוייד: כשאני מעלה את העניין הזה בפני העוסקים בנושא הזה, איך אפשר שעד 2014, אנחנו לא השגנו את היעד של 5%, בקושי אחוז אחד, ואיך אנחנו עד 2020 נשיג את ה-10%, אז יש שאומרים שחוק מור יפעל, אתם יודעים מה זה חוק מור?
חנא סוייד: חוק מור זה חוק שמדבר על הכפלה כל שנה של מספר הטרנזיסטורים בסנטימטר אחד של גאדג'טים.
חנא סוייד: כלומר, שיהיה גידול ממש לוגריתמי ביישום ובאימוץ ופיתוח ובהתקנת מערכות פוטוולטאיות, עשיתי חישוב קצר זה יכול לעבוד עד 2020, אם חוק מור יעבוד, אנחנו נשיג את ה-10%, אז כך בתקווה שזה אכן ככה יפעל.
חנא סוייד: בשביל זה אנחנו צריכים לפעול כמובן בכיוונים שונים.
חנא סוייד: בישיבה הקודמת, במפגשים השונים שאני נכחתי בהם בנושא הזה, אנחנו הצבענו על מספר חסמים, והצבענו על סדרי גודל לפעילות.
חנא סוייד: יש פעילות בסדר גודל גדול, פעילות בסדר גודל בינוני, הכוונה ליחידות, לכלים שייצרו את החשמל, ויש את הסדר גודל הקטן, המיקרו, שאני רוצה שבישיבה שלנו היום אנחנו נדגיש אותו, ונדבר בעיקר עליו.
חנא סוייד: כלומר אנחנו רוצים לבדוק ולהשתמש כמובן בידע ובחכמה של הקהל, מהם החסמים, איזה בעיות ניצבות היום בפני משה, בפני אחמד, בפני כל אזרח במדינת ישראל שיש לו בית ויש לו גג, מה מונע ממנו להתקין מערכת פוטוולטאית, שבעצם תתרום לייצור החשמל במדינת ישראל, שתשתלב במערכת הכוללת של אנרגיה, של ייצור אנרגיה ירוקה במדינה, ומצד שני, היא תעזור גם לכלכלה שלו ולמשק שלו – מה מונע, מה הן הבעיות?
חנא סוייד: כמובן שאנחנו בשביל זה ביקשנו מהמ.מ.מ.
חנא סוייד: לעשות לנו עבודה.
חנא סוייד: אני מברך את חברת הכנסת תמר זנדברג שמצטרפת אלינו.
תמר זנדברג: אני מברכת אותך קודם כל על הוועדה ועל הישיבה, ולצערי, רק פעם ראשונה שיוצא לי להיות בוועדה החשובה הזאת, אבל אני מברכת אותך בהזדמנות זו.
חנא סוייד: ביקשנו מהמ.מ.מ.
חנא סוייד: להכין לנו עבודה, כמובן בהתראה קצרה מהם החסמים שידועים שגורמים לעיכוב של התקנה ושל הרחבה של יישום של הטכנולוגיה הזו.
חנא סוייד: ד"ר יניב רונן, הכין לנו עבודה כאן שסוקרת בקצרה את הבעיות ואת החסמים.
חנא סוייד: אני ברפרוף רב אעבור על החסמים שהצביע עליהם ד"ר רונן, כאשר מדובר דבר ראשון על פטור ממס על הכנסות ממתקנים פוטוולטאיים קטנים, כלומר, מי שרוצה להתקין מערכת ביתית ולהרוויח קצת כסף מזה, כמה שקלים, הוא לא צריך לנהל מערכת חשבונאות כמו טייקון, צריך בכל זאת להתחשב בו, ולאפשר לו לעשות את זה מכיוון שמדובר בכל זאת אפריורי בהכנסה מאוד מצומצמת, לאפשר לו לעשות את זה בלי הרבה ביורוקרטיה.
חנא סוייד: מה שאני הבנתי, שעדיין יש ביורוקרטיה, היה פטור ממס שהסתיים וצריך להמשיך אותו, וצריך להירשם כאילו לנהל ספרים, כל העניין הזה אני מקווה שאנחנו נדבר עליו.
חנא סוייד: עניין של בלאי מואץ, שזה גם דרך שהמדינה מתגמלת את מי שקופץ למים הקרים האלו, ורוצה לעשות מעשה שהמדינה מתגמלת אותו על ידי חישוב בלאי מואץ, שבארבע שנים הוא יכול כאילו להחזיר על ידי החזרי מס או התחשבות בבלאי את ההשקעה שלו.
חנא סוייד: עניין חשוב שלאחרונה דובר הרבה עליו, עניין של קיצור הליכי רישוי בנייה.
חנא סוייד: כידוע בשביל להתקין מערכת סולארית על הגג צריך היתר בנייה.
חנא סוייד: עכשיו בתקנות וברפורמה החדשה של חוק התכנון והבנייה, כאילו יש אפשרות להסתפק בהרשאה.
חנא סוייד: אנחנו רוצים לראות ולשמוע מהגופים האמונים איפה אנחנו עומדים מבחינת היישום בשטח למעשה של ההקלה הזו שבהחלט תעזור להרבה אנשים גם לא להיכנס להרבה ביורוקרטיה בשביל להשיג היתר בנייה והצבת לוחות פוטוולטאיים.
חנא סוייד: עניין של ארנונה גם, עוד פעם, מי שרוצה להרוויח קצת כסף מהטכנולוגיה החדשה הזו לתרום לאיזה כיוון חדש בייצור החשמל, ומשק האנרגיה שהוא לא ישלם ארנונה, אנחנו לא ממציאים את הגלגל, יש דיבור על העניין הזה, יש סיכומים בין משרד הפנים למשרד האוצר שאכן זה מה שיהיה, שיהיה פטור מארנונה.
חנא סוייד: אנחנו רוצים לשמוע ולראות מה קורה עם העניין הזה ומתי, מי שרוצה ליזום התקנה ביתית של מערכות פוטוולטאיות יידע בבטחה שהוא לא הולך לקבל יום למחרת את דרישת התשלום לארנונה.
חנא סוייד: היטל השבחה, גם זה נושא שקשור לעיריות ולחוק התכנון והבנייה, שבעצם מי שרוצה שיהיה לו ועדות מקומיות לתכנון ובנייה מחשיבות את האפשרות של התקנת או את הפוטנציאל להתקנת מערכת פוטוולטאית כשיפור וכהשבחה של ערך הנכס, ועל זה כמובן צריך לשלם היטל השבחה.
חנא סוייד: כשאתה בא לממש את הדבר הזה, אז שולחים לך גם היטל השבחה שיכול לעלות בסכומים גבוהים, זו עוד בעיה גם כספית כלכלית, וגם ביורוקרטית שתמנע מהרבה אנשים בכלל לחשוב על העניין הזה.
חנא סוייד: מכאן סקרתי בקצרה את הנקודות שעלו ממסמך המ.מ.מ.
חנא סוייד: אני רוצה לפתוח את זה לדיון, ולשמוע את נקודת ההשקפה של הגופים הרלבנטיים, כמובן של משרדי הממשלה, משרד הפנים, משרד האוצר, משרד האנרגיה, רשות חשמל, וגופים רלבנטיים אחרים, גופי תכנון.
חנא סוייד: אני מודע, ואני מדגיש את העניין הזה, ואולי זה השתקף בסופו של תהליך גם בהמלצות שאנחנו נצא בהן מהישיבה הזו.
חנא סוייד: מדובר כאן, למרות שמלה אחת זה אנרגיה, אבל זה נושא אינטרדיסציפלינרי , זה נושא רב תחומי.
חנא סוייד: תסתכלו על מספר משרדי הממשלה שמתעסקים בעניין הזה באופן ספציפי וישיר – 3,4, משרדי ממשלה שכל אחד כמובן פועל באטמוספירה שלו.
חנא סוייד: אנחנו רוצים ליצור איזשהו מנגנון שיאחד ויביא את כלל המתקנים לאיזשהו מגרש אחד שאנחנו נעזור איך ליישר אותו כך שהפעילות תהיה יעילה ואפקטיבית.
חנא סוייד: נשמע את ההתייחסות לנושאים השונים שאני העליתי כאן, ונושאים אחרים שבעלי המקצוע והמשרדים השונים מכירים אותם, או נושאים שאני לא דיברתי עליהם, שהמסמך לא כלל אותם.
חנא סוייד: אנחנו נציף את הבעיות האלו.
חנא סוייד: אני אומר לכם שכתוצאה מהפעולות ומהמפגשים ומהדיונים הקודמים, אני כבר התחלתי בעזרת חברי כנסת אחרים גם לפעול גם בעניין הזה מבחינת הצעות חוק שצריך להגיש, ומבחינת מגעים עם משרדי הממשלה עם מקבלי ההחלטות הרלבנטיים.
חנא סוייד: התחלנו בפעילות הזאת, אני רוצה שמהישיבה הזו אנחנו נגיע לאיזושהי תכנית פעולה בטווח הקצר, ובמיוחד בנושאים ברמת המיקרו שאנחנו באמת נוכל להתמודד עם החסמים הקיימים, ואנחנו נמשיך קדימה.
חנא סוייד: אני פותח את העניין לדיון ולהערות.
חנא סוייד: אני אבקש מחברת הכנסת תמר זנדברג אם יש לה מה להגיד בפתיחה.
תמר זנדברג: נשמע קודם.
חנא סוייד: בנושאים שאני העליתי, אני אמרתי, יש משרד האוצר בעניין המיסוי והבלאי, עניין הארנונה, משרד הפנים, עניין היטל ההשבחה ועניין ההיתרים – משרד הפנים ורשויות התכנון והבנייה.
חנא סוייד: בכלל כל העניין של הפעילות המשותפת של משרד האנרגיה ורשות חשמל עם הגופים האחרים, אלו הצמתים החשובים והקריטיים בפעולה במערכת הפעולה הכוללת שאני מזמין אתכם להביע דעה לגבי הדברים האלו עם הצעות פעולה כמובן.
חנא סוייד: נרשמו כאן אנשים – איתן, אתה רוצה להתחיל?
<איתן פרנס: ברשותך, אדוני היושב ראש, תודה רבה שוב על הברכות על הירידה לרזולוציה החשובה הזו של המעשיות.
<איתן פרנס: כמה מלים כלליות מאוד על הישיבה על אנרגיה מתחדש בכלל.
<איתן פרנס: אנחנו למעשה נמצאים בתקופה לא פשוטה שבה 99% מהחשמל בישראל מיוצרים באנרגיה פוסילית שהיא מזהמת וצריך להגיד את זה כאן – זו הוועדה וזה המקום.
<איתן פרנס: החסם הגדול ביותר של האנרגיה המתחדשת הירוקה הוא חסם הכלכליות.
<איתן פרנס: המלחמה אפשר להגיד של האנרגיה הירוקה והאנרגיה הפוסילית הקונבנציונלית הוא על חודם של אגורות בסופו של דבר, אנחנו מתקרבים למקום הזה, וכלל שאנחנו מתקרבים, כך נדמה שהחסמים הולכים וגדלים יותר, והצרות שלנו כמי שמנסים לקדם את התחום גדלות.
<איתן פרנס: אגיד בקצרה מה לדעתנו נקודות שבהם אפשר להבין את גודל האבסורד.
<איתן פרנס: קודם כל זה תחום בישראל ששווה מיליארדים, שהוא עולה מיליארדים למדינה, הוא שווה מיליארדים לצרכנים, אבל עד היום אין פעולת הסברה אחת מצד המדינה.
<איתן פרנס: מדובר, שימו לב, בשרות לצרכן, זאת אומרת, יש אפילו חובה לפי חוק לידע צרכנים על השרות הזה כמו שמיידעים אותם למשל, שהם צריכים לשלם את חשבון החשמל, ומה המרכיבים בגינם הם משלמים.
חנא סוייד: שהכתובת של זה היא תהיה ספציפית.
<איתן פרנס: יכולה להיות רשות החשמל שהיא לפי אמונה למעשה על השירותים לצרכן, אבל כל אחד ממשרדי הממשלה יכולים להיות רלבנטיים ליזום את זה, החל ממשרד האנרגיה שמעורב ומשרדי הממשלה האחרים.
<איתן פרנס: נושא הסברה ומודעות הציבור הוא נושא קרדינלי, שהרי כל תחום האנרגיה נסתר מעיני הציבור, הציבור לא מודע למה הוא משלם חשבונות חשמל, ומדוע החשבון איקס או וואי או זד, אבל אם מחר יידע שהוא יכול לייצר לעצמו חשמל, זו בשורה שעדיין לא נאמרה.
<איתן פרנס: אנחנו נמצאים בשנת 2008, לתוך התחום תספרו לבד את השנים.
<איתן פרנס: מדברים כבר 6 שנים לתוך התחום, ועדיין אין לנו בשורה רשמית מצד המדינה שחשמל סולארי זה דבר שאפשר לעשות אותו, אבל אני מדבר לא רק על הסדרות שמפורסמות, ורשות החשמל כן מפרסמת את הסדרות, אני מדבר על פעולת הסברה של המדינה שתבוא ותגיד לצרכני החשמל, יש דבר כזה חשמל סולארי, אנחנו המדינה תומכים בזה, והנה הדרך לעשות את זה, תיכנסו לאתר המשרד וכו'.
<איתן פרנס: אני עובר על הנושאים הבאים, בכל אחד מהנושאים אני אבקש מהוועדה לתת דוגמה ממנה אפשר יהיה להבין את גודל האבסורד, ואיפה אנחנו נמצאים היום גם מבחינה כרונולוגית של סדר הזמנים.
<איתן פרנס: היטלי השבחה – מוטלים בישראל מתוקף חוק התכנון והבנייה, הם למעשה, במקרה הזה, משנת 2010 חלים באופן תאורתי כתוצאה מאישור תכנית מיתאר ארצית לתקנים פוטוולטאים.
<איתן פרנס: במשך שנים ביקשנו ממשרד הפנים וגם מרשות החשמל, לדאוג שמשרד הפנים יאפשר פטור מהיטל השבחה, זה למעשה מדיניות שר שצריכה להתבטא בחקיקה, בתיקון חוק התכנון והבנייה.
<איתן פרנס: למה ביקשנו?
<איתן פרנס: כי היטל ההשבחה הוא היטל משמעותי, הוא 50% מההשבחה, והוא למעשה ברגע אחד מאפס את הכלכליות של פרויקטים שאם ממילא אנחנו נלחמים באנרגיה פוסילית, נלחמים, אני מתכוון מבחינה כלכלית.
<איתן פרנס: אנחנו מתמודדים ברמה כלכלית, ומתקשים מול האנרגיה הפוסילית, לא הגיוני שהמדינה מצד אחד תסבסד תחום, היא סבסדה עד לשנת 2013, התחום הזה עלה הרבה מאוד מיליארדים של שקלים לציבור, מצד שני, היא גם תגבה היטל השבחה ותחזיר למעשה לקופות הרשויות המקומיות היטלים שהיא מגלגלת על צרכנים, וכל זה כאשר הרשות בכלל לא מכירה בתעריפים שלה, בקיומו של היטל השבחה.
<איתן פרנס: מה השורה התחתונה?
<איתן פרנס: הקים פלוני מתקן, צרכן חשמל הקים איפשהו בארץ מתקן לייצור חשמל עבור ייצור של החשמל, בעיקר של החשמל שהוא צורך.
<איתן פרנס: הוא מקבל שובר תשלום היטל השבחה של עשרות אלפי שקלים, כאשר כל המערכת עלתה פחות או יותר פי שתיים מהשובר של התשלום היטל השבחה.
<איתן פרנס: זה קרה, זה עדיין קורה, ואני חייב לציין כאן שזה קורה רק בחלק מהרשויות.
חנא סוייד: זה אומר שזה מייקר את המערכת ב-30%.
<איתן פרנס: נכון.
<איתן פרנס: וזו הפתעה שחלק מהמקרים גם מקבלים אותו בדיעבד.
<איתן פרנס: זאת אומרת, שאם מגיעה פתאום שובר היטל השבחה, למי שכבר הקים מערכת והמערכת עובדת.
<איתן פרנס: יש רשויות שכבר דורשות מראש ערבויות, וכבר מראש הן מיידעות את הציבור שהן מתכוונות לגבות היטל על אותה מערכת.
<איתן פרנס: אספר לכם כאן בוועדה, אנחנו הצטרפנו להליך של אדם פרטי כזה בוועדת ערר מחוז דרום בעיר אשקלון, התברר לנו שעיריית אשקלון פשוט החליטה לגבות היטלי השבחה מאנשים פרטיים, ואז אותו אדם באותו דיון בוועדה הוא כבר ויתר על הרצון להקים מתקן סולארי, והנה, פחות צרכן חשמל.
<איתן פרנס: הטענה שלנו הייתה שם לעיריית אשקלון, שאז התנגדה לתחנה הפחמית מצד אחד, וביד השנייה היא אימצה מדיניות, שהיא מדיניות שבאה וגובה היטלי השבחה וגורמת לזה שאנשים לא יקימו מתקן סולרי.
<איתן פרנס: עיריית אשקלון אמרה לנו בזמנו מה לעשות, אין פטור בחוק, אנחנו לא יכולים שלא לגבות.
חנא סוייד: מדבריך עולה שעם אישור תכנית מיתאר ארצית שהיא חלה על כל שטח המדינה, כל חלקה, כל בית בעצם הוא חייב בהיטל השבחה במידה ויחליט על הצבת מערכת סולארית, כי התכנית חלה על כל המדינה.
חנא סוייד: אנחנו נבקש כמובן ממשרד הפנים כי זה בעצם גורף.
חנא סוייד: כל בית בעצם הוא חייב בהיטל השבחה.
<איתן פרנס: אדוני היושב ראש, קלעת בדיוק לגודל האבסורד.
<איתן פרנס: מה שקרה הוא למעשה בפרשנות של אותן ועדות תכנון שאומרות אני חייב לקחת, ולא הרבה כאלה, חלק מהוועדות, אצל הרוב המכריע של הועדות רוצות אנרגיה ירוקה ואיכשהו מצאו את הדרך לא לגבות היטלים.
<איתן פרנס: אבל הפרשנות המשפטית של אלה שכן גובות, אומרת, שכל מדינת ישראל ביום אחד מהימים הושבחה בעקבות זה שאושרה תכנית מיתאר, וקרה מקרה כבר שזוג צעיר פנה אלי, אין להם גג סולארי, ואין להם קשר לגגות סולאריים, רק שיש להם גג מוצמד לדירה.
<איתן פרנס: הם קיבלו בעת המכירה שובר לתשלום היטל השבחה בגין הפוטנציאל הסולארי.
<איתן פרנס: אז טוב תעשה הוועדה, ואנחנו כבר שנים זועקים, ואני מבקש מאדוני היושב ראש, שתקרא לשר הפנים לפתור את מדינת ישראל מחלמאות לשמה שמצד אחד המדינה רוצה לייצר אנרגיה ירוקה ושולחת את אזרחיה לייצר אנרגיה ירוקה, מצד שני, היא לא דואגת לסדר את הנושא של היטל השבחה ויוצרת מצב כזה אבסורדי – זה האבסורד של היטל ההשבחה.
<דני דנן: סליחה שאני רק אומר, זה עוד לפני שיש מונה לצריכה עצמית היום שבכלל לא עושים כסף מהסיפור הזה, זאת אומרת הם הוציאו את המטוטלת שההסדרה כבר השתנתה.
חנא סוייד: אתה רוצה לגעת בארנונה?
<איתן פרנס: בארנונה המצב האבסורדי, בוא ניתן את הדוגמה הכי טובה, הקים אדם מתקן, ולא היה סיווג למתקנים פוטוולטאיים, חלק מהרשויות במדינת ישראל, הרשויות המקומיות ניסו לאמץ צווים, וכבר שלחו דרישות תשלום לצווים לגביית ארנונה בגין אנרגיה סולרית, רק שמה?
<איתן פרנס: משרד הפנים חסם אותם, הודיע להם מפורשת, בנושא הזה אנחנו מתכוונים לגבש מדיניות, ולא יהיו כאן לרשויות המקומיות הכנסות מאנרגיה סולרית, למה?
<איתן פרנס: כי שוב מדובר בתחום שהוא מרובו מסובסד מכיס הציבור, וצריך שלא תוטל ארנונה יקרה.
<איתן פרנס: משרד הפנים ב-2010 עשה פעולה, והכין תיקון לתקנות ההסדרים במשק המדינה וחתמו עליו שרי הפנים והאוצר, וזה עלה לדיון כאן בכנסת הזו בבית הזה ב-2010 וגם ב-2011, אז היושב ראש גפני הודיע לכולם שצו הארנונה זה לא יאושר עד שלא יהיה בו פטור למתקנים פרטיים.
<איתן פרנס: מה היה החשש, שאדם פרטי שיש לו דוד שמש לא מחר יקבל גם שובר תשלום ארנונה לגבי דוד שמש.
<איתן פרנס: מ-2010 עד היום ארבע שנים, הצו הזה עוד לא חתום, סליחה, זה תקנות, תיקון תקנות, התקנות האלה לא אושרו, לא חזרו לוועדת הכספים, אנחנו נמצאים במצב אבסורדי שבו פלוני אלמוני מה שנקרא, שבו אדם אחר שגר במדינת ישראל הקים מתקן סולארי כי המדינה אמרה לו תקים, ופתאום הוא מקבל שובר לתשלום ארנונה בסך של 100 שקל למטר רבוע, וזה קורה בימים האלה.
<איתן פרנס: שימו לב, אני מכיר מקרים כרגע שאנשים קיבלו דרישה לארנונה שהיא גבוהה מעלות המתקן בגלל שמחייבים אותם לפי מתקני חשמל של חברת חשמל של 100 שקל למטר, זה מצב אבסורדי שמצריך טיפול, והנושא כבר מחודש ינואר תקוע במשרד האוצר, ממתין לחתימת שר האוצר אחרי ששר הפנים כבר הסכים.
חנא סוייד: נרצה גם לשמוע התייחסויות.
<יחזקאל רוזנבלום: יש לי איזושהי נקודה שאולי נרצה את התייחסות משרד הפנים.
<יחזקאל רוזנבלום: אני עו"ד יחזקאל רוזנבלום, ואני יושב ראש תת הוועדה לענייני אנרגיה מתחדשת בתוך הוועדה לאנרגיה ותשתיות בלשכת עורכי הדין.
<יחזקאל רוזנבלום: אני רוצה גם לומר מלה אחת כללית על התחום, ואני אעשה זאת בקצרה.
<יחזקאל רוזנבלום: התחום של אנרגיה מתחדשת הוא מאוד מושך, והוא נשמע מאוד פשוט, אבל כמו כל תחום אנרגיה, הוא מצריך כובד ראש, הוא מצריך מקצוענות.
<יחזקאל רוזנבלום: לצד זה, החדשנות שבאה עם זה והעובדה שזה הגיע אל עולם האנרגיה לא מתחילתו אלא בשלב מתקדם של עולם האנרגיה והטכנולוגיות הן מאוד מתקדמות, האפשרות של ביזור המתקנים מאפשר לאדם הפרטי להחזיק מתקן שפעם לא היה עולה בדעתו של אדם פרטי להחזיק מתקן לייצור אנרגיה.
חנא סוייד: במידה ומאפשרים, ולא מערימים בפניו הרבה קשיים.
<יחזקאל רוזנבלום: אני מיד אעמוד על חלק מהקשיים היותר מוסדיים אולי של האדם הפרטי, אבל בסופו של דבר אנחנו מדברים על אותם מתקנים שאמורים להגדיל מאוד את כושר הייצור של מדינת ישראל של האנרגיה של מדינת ישראל מאנרגיה מתחדשת שלזה אנחנו כולנו חותרים הן בגלל פרוטוקול קיוטו, והן בגלל עלויות שאמור להיות בסופו של כאשר הטכנולוגיה תתקדם עוד, זה אמור להיות גם יותר בזול, ולכן אנחנו צריכים כמדינה להיות שם ולכן הדברים האלה הם חשובים.
<יחזקאל רוזנבלום: אבל ישנם חסמים שאינם נובעים מאותו כובד ראש והקפדה על מקצועיות שאנחנו מדברים, הם בעיקרם ביורוקרטיים.
<יחזקאל רוזנבלום: אתן דוגמה, כאשר ראש עיר רוצה להשקיע באיזושהי תשתית בעיר שהיא תשתית שתקדם שימוש באנרגיה מתחדשת שהאנרגיה היא הרבה יותר זולה ללא ספק.
<יחזקאל רוזנבלום: התשתית היא יקרה, האנרגיה היא מתחדשת, היא אנרגיה אינסופית שאנחנו צריכים לדעת לתרגם אותה לחשמל.
<יחזקאל רוזנבלום: למשל, נדמה לי תאורה, למשל, שהעירייה תשים על מבנים של העירייה תאים פוטוולטאיים.
<יחזקאל רוזנבלום: העלויות התשתיות הן יקרות.
<יחזקאל רוזנבלום: ההוצאה נרשמת בקדנציה של ראש העיר הזה, בעוד שהרווחים יהיו בקדנציה של ראש העיר הבא, וממילא אין תמריץ לראש העיר להכביד על התקציב שלו לטובת ראש עיר אולי המתחרה שלו.
<יחזקאל רוזנבלום: אבל אם משרד הפנים היה מאפשר לנהל את הספרים, ושוב, זה רק עניין ביורוקרטי של ניהול הספרים של העיר באופן כזה שגם אם יוכל לחלק את ההוצאה לא רק את ההכנסה הייתה מוטיבציה לראש עיר להשקיע, משום שבסופו של דבר זה היה מציג אותו באור חדשני, זה באמת מועיל לעיר.
<יחזקאל רוזנבלום: סך הכול ראשי הערים רוצים לעשות טוב לערים שלהם, אז ישנם חסמים כאלה שצריך לחשוב עליהם שבמקום שיחסמו הם יעודדו את העניין הזה.
<יחזקאל רוזנבלום: עוד בעיה קשה היא בתחום של יזמים.
<יחזקאל רוזנבלום: הדינמיות של הרגולציה בתחום הזה היא אני חושב מהגבוהות בכלל בתחומי הרגולציה במדינת ישראל, ובתחום האנרגיה בפרט.
<יחזקאל רוזנבלום: אם ניקח למשל את התעריפים שיצרנים פרטיים היו מקבלים עבור כל קילוואט שהם מכניסים לרשת החשמל, בתוך שנים אחדות ישנה ירידה של כמעט 60%, נדמה לי משהו כמו 3 שקלים ו-80 אגורות.
<יחזקאל רוזנבלום: עד שאתה מתחיל לעשות את העיסקה, ועד שאתה חותם את העיסקה, כבר המודל העסקי שלך השתנה.
<יחזקאל רוזנבלום: הדבר הזה מייקר מאוד את העלויות שאתה צריך לתכנן מראש בגלל חוסר הוודאות.
חנא סוייד: והפתרון הוא בעצם לייעל את התכנית.
<יחזקאל רוזנבלום: לייעל, לעשות רגולציה עם ודאות שהשוק יידע לאן הוא הולך, הדבר האלה התנהלו.
חנא סוייד: אתם כעורכי דין שמייצגים בדרך כלל אנשים בתביעות לתשלום היטלי השבחה, יש לכם איזה דעה לגבי העניין, פרשנות של חוק התכנון והבנייה ותמ"א 10 לגבי העניין של חוות בהיטל השבחה?
<יחזקאל רוזנבלום: אני אענה לך.
<יחזקאל רוזנבלום: לא הכנתי עמדה מסודרת בעניין הזה, אז אני אומר את הדברים.
<יחזקאל רוזנבלום: על פניו בוודאי הדבר הזה הוא אבסורדי.
חנא סוייד: משרד הפנים בבקשה, ואולי אני אוסיף על זה את העניין של האפשרות של התקנת מערכת פוטוולטאית ללא היתר בנייה, אלא הרשאה, איפה זה עומד?
<רן דרסלר: אני ממינהל התכנון במשרד הפנים, נמצא גם נציג נוסף מהשלטון המקומי, הוא יענה בעניין של הארנונה.
<רן דרסלר: לגבי היטל השבחה, הנושא עלה במהלך ההליך התכנוני של תמ"א 10/ד'/10 למתקנים פוטוולטאיים, הובהר באופן מפורש על ידי הלשכה המשפטית שזה עניין לחקיקה ראשית, זאת אומרת, כל נסיון דרך התמ"א לטפל בזה הוא בלתי אפשרי, והפתרון כפי שאיתן הציג אותו קודם, ככל שהדבר יבוקש, הוא למעשה עילה או עניין לתיקון חוק התכנון והבנייה.
חנא סוייד: יש לכם עמדה מקצועית בעניין?
חנא סוייד: אם תוגש הצעת חוק, וכמובן לא סוד שהוגשה הצעת חוק – יש לכם עמדה מקצועית בעניין?
<רן דרסלר: אני לא יכול לדבר בהקשר הזה בשם משרד הפנים.
חנא סוייד: לא, כמינהל התכנון.
חנא סוייד: אני לא רוצה להקשות עליך, מה שתוכל לענות תענה, אבל אם באת לישיבה אז בטח חשבת שזה נושא מאוד רלבנטי לעניין.
<רן דרסלר: יש שני צדדים לעניין, ברור שיש מקום להיטל השבחה מבחינת עבודת הוועדה המקומית, אם כי יש איזשהו רף מסוים שעד אליו ההצדקה אולי לגבות את ההיטל היא לא דרושה לא נחוצה.
חנא סוייד: תראה, לאנאלוגיה, מערכת מרכזית לחימום מים על הגג, ויש מערכות חימום מים מרכזיות שפרוסות על הגגות.
חנא סוייד: זה מחייב או זה יוצר חוות בהיטל השבחה?
חנא סוייד: זה אנרגיה וזה אנרגיה, רק שם הולכים דרך עקיפה, מייצרים חשמל ומשתמשים בו למטרות אחרות.
חנא סוייד: כאן יש ניצול ישיר של אנרגיה, מה ההבדל?
<רן דרסלר: היועצת המשפטית של מינהל התכנון היא הוציאה חוות דעת ביולי 2012, בעקבות פניות שהוגשו.
<רן דרסלר: אני לא בעל השכלה משפטית, אבל השורה התחתונה של המסמך הוא שיש מתקנים שהם נלווים אינהרנטיים למבנה שעליו הוא מוקמים, מתקנים פוטוולטאיים.
חנא סוייד: גם במערכות חימום מים יש גופים נלווים, יש דוד, ויש צנרת, ויש גם במערכות מתקדמות יותר יש וסתים ויש בקרה, הכול.
<רן דרסלר: באותה מידה גם מתקנים פוטוולטאיים שמותקנים על גגות מבנים, על פי חוות דעתה אין הצדקה לדרוש היטל השבחה עבור המתקנים האלה.
חנא סוייד: אני מבקש שתתכוננו לכך שתהיה דעה מקצועית מסודרת לגבי הנושא הזה של היטל השבחה, לגבי תיקון חקיקה, ודאי.
<רן דרסלר: אני אומר גם קונקרטית כרגע.
<רן דרסלר: יש מתקנים על גגות מבנים שעל פי חוות דעת של היועצת המשפטית, וגם הארגונים שעוסקים בזה, אתם מכירים את חוות הדעת הזאת, וכפי שהוא אמר, רוב הוועדות המקומיות לא דורשות את ההיתר השבחה בגין המתקנים האלה.
חנא סוייד: בסופו של דבר צריכה להיות מדיניות אחידה, לא יכול להיות שזה לא קפריזה של ועדה זו או אחרת.
חנא סוייד: בסופו של דבר המטריה זה חוק התכנון והבנייה, ותכניות המיתאר הארציות.
חנא סוייד: לא יכול להיות מצב שבו – אלה כלים שלובים, לא יכול להיות מצב שבו ועדה זו כן גובה, וועדה זו לא גובה.
חנא סוייד: בכל זאת, אני חושב שהנקודה ברורה, ואני יודע מה צריך לעשות בעניין הזה.
חנא סוייד: אולי תתייחס לעניין של הרשאה והיתר.
<רן דרסלר: אני מתפלא שזה מוצג כחסם העניין הזה.
<רן דרסלר: ראשית מאחר שתמ"א 10/ד'/10 הגדירה מסלול של היתר, ברור להקמה של מתקנים פוטוולטאיים גגות מבנים, יתרה מכך, גם בזמנו נערך שינוי להיתר לעבודה מצומצמת, במרבית המתקנים הקטנים גגות מבנים מאושרים בהיתרים.
חנא סוייד: אני לא מסכים עם הקביעה שלך, כי אם המצב היה ככה, אז לא היה צריך עכשיו בתקנות לקיצור הליכי רישוי שבעצם ידובר באופן מפורש שלהקים מערכות סולריות לא צריך היתר, אז סימן שהיה צריך פרשנות נוספת לעניין של התמ"א.
<רן דרסלר: אני חושב שהעילה לשינוי הזה הוא להקל.
חנא סוייד: בסדר, זו הכוונה.
חנא סוייד: השאלה שלי מתי ואיך מתחילים ליישם?
<רן דרסלר: לגבי מתי ואיך אני לא יודע להשיב.
<רן דרסלר: אני חושב שחשוב להדגיש, כאשר יש מצב שבו ניתנו כבר לפחות 9,000 אם לא יותר היתרי בנייה, הם ניתנים למשך זמן יחסית קצר, חודשיים או שלושה, לא חושב שכאן הייתה הבעיה.
חנא סוייד: אני אגיד לך מה ההבדל, כשהתעריף היה שקל לקילוואט לשעה, אז אולי היה עוד כדאי לעסוק בהוצאת היתר בנייה.
חנא סוייד: עכשיו מתקרבים ל-60 אגורות, אני חושב שצריך להסתכל על הכדאיות הכלכלית.
חנא סוייד: אחד שעכשיו הוא בפני 60 אגורות לקילו ואט לשעה, בשבילו זה כבר רופף, הכדאיות הכלכלית רופפת, ובעצם שכרך יוצא בהפסדך, שאתה מוותר בסופו של דבר על כל העניין.
<דני דנן: גם היו אולי פי שתיים היתרים שלא התקבלו, והיו המון בעיות רגולציה בתור אחד שהעביר כמה אלפים בתוך הרגולציה.
<דני דנן: היו בעיות קשות מאוד גם בפחד של האזרח הקטן להתמודד מול התחשבנות בנושא של הארנונה.
חנא סוייד: ארנונה.
<סיוון להבי: אגף תקציבים משרד הפנים.
<סיוון להבי: נפתח ונגיד שבאמת חלף זמן ניכר מאז שהיינו בוועדת הכספים בפעם האחרונה עם פנייה מהשרים להוספת סיווג עיקרי נוסף בתקנות הארנונה לטובת מתקנים פוטוולטאיים.
<סיוון להבי: הארנונה נגבית על פי סיווג של הנכסים כפי שמוגדרים בתקנות, אנחנו ראינו את הצורך באמת להוסיף סיווג שיהיה סיווג ייעודי לטובת המתקנים הפוטוולטאיים, באמת לאפשר את ההבדלה שלו מבין קרקע תפוסה אחרת כגון, חניון או איזשהו אכסנה חיצונית וכו'.
<סיוון להבי: ב-2010, לאחר תיאום בין משרדי הפנים והאוצר, הגענו לוועדת הכספים, באמת, שם נשאלה שאלה איך אפשר לבדל את הקולטים של דודי השמש אל מול לוחות הפוטוולטאיים, שבעצם הקביעה אומרת שארנונה נדרשת לתשלום רק במידה והאדם עושה תועלת כלכלית.
<סיוון להבי: מכיוון שחלק מלוחות הפוטוולטאיים באמת נועדו רק לייצור חשמל עצמי, ואחרים למטרת הפקת תועלת כלכלית, נתבקשנו לחזור ולתקן את התקנות באופן כזה שיעשה הבחנה בין שני המקרים.
<סיוון להבי: בשיתוף עם איגוד החברות לאנרגיה מתחדשת ועם רשות החשמל גם עם משרד התשתיות, אנחנו הולכים להביא בזמן הקרוב תקנות מעודכנות לאישור ועדת הכספים, שבעצם קובעות שאנחנו נעשה הבחנה בין שלושה מקרים.
<סיוון להבי: המקרה הראשון הוא מתקן המותקן על גג.
<סיוון להבי: המקרה השני, המתקנים המונחים על פני הקרקע, שאנחנו עושים הבחנה בין הלוחות עצמם לבין הקרקע שמוקפת, זאת אומרת, אם יש מתקן, אז הקרקע שהיא בין הלוחות, וגם בין הלוחות אל הגדר, באופן כזה שעל פי כל הבדיקות שאנחנו עשינו, אנחנו מציעים לוועדה לאשר תקנות שפותרות את המתקנים המונחים על גג ככל שהמתקן הוא לא עולה על 200 מטר.
<סיוון להבי: זאת כדי לעשות הבחנה בין אדם פרטי שמייצר חשמל בגובה 100 שקלים, וצורך חשמל בגובה 150 ואז הוא בעצם לא עושה תועלת כלכלית, לבין חברות שמתקינות מתקנים פוטוולטאיים על גגות, כגון, רפתות, לולים, מלונות וכל מיני קניונים, שם הסברה שלנו שיש לו תועלת כלכלית, ולכן הוא מחויב בארנונה.
חנא סוייד: אתה יכול להתייחס לגובה הארנונה?
<סיוון להבי: כן, התעריפים שנקבעו הם תעריפים מינימליים, תעריפים שנהוגים על פי קרקע, קרקע תפוסה או קרקע חקלאית.
חנא סוייד: אותו תעריף כמו קרקע תפוסה?
<סיוון להבי: עשינו איזשהו ממוצע בין קרקע תפוסה לקרקע חקלאית, אנחנו נותנים גם הטבה ככל שהמתקן גדול יותר.
<סיוון להבי: זה דומה מאוד לתקנות שהובאו בשעתם ב-2010 לוועדת הכספים.
<סיוון להבי: בכל זאת אתה יכול לתת איזה כלל אצביע, למשל, מישהו שיש לו דונאם שטח, והוא רוצה להתקין שם מערכת.
<סיוון להבי: עד 10 דונם מדובר על 24 אגורות למטר מרובע.
חנא סוייד: 10 דונם זה 10 אלפים מטר מרובע, כפול 24 אגורות זה 2,400 שקל לשנה.
חנא סוייד: זה לא מעט.
<סיוון להבי: אנחנו מעריכים שזה לא מבטל את הכדאיות.
חנא סוייד: אנחנו מברכים כמובן על הכוונה להביא את - - -
<סיוון להבי: אנחנו נעשה מאמץ גדול להעביר את זה עוד במושב הזה.
<סיוון להבי: המשרדים רק צריכים לתאם ביניהם את העמדה, וככל שלא, זה יהיה בתחילת מושב.
חנא סוייד: אנחנו נהיה בקשר.
חנא סוייד: אנחנו נרצה כמובן לשמוע מנציג משרד האוצר לגבי העניינים של המיסוי.
חנא סוייד: נמצא נציג אחר של רשות המיסוי.
<עופר שרון: אני מהמחלקה המשפטית של מס ערך מוסף ברשות המסים.
<עופר שרון: לעניין ההיבטים של החיוב של העסקאות האלה במע"מ, אנחנו פרסמנו עוד באוגוסט 2011, הנחיות לגבי הרישום והחוות במע"מ בשל העסקאות האלה של הפקת החשמל הפוטוולטאי.
<עופר שרון: בגדול, אני יכול לומר שהרישום כעוסק פטור, או כעוסק מורשה זה - - - של מחזור העסקאות השנתי שהם מפיקים, ואנחנו גם עשינו שם הבהרות לגבי ההספק החשמלי של המתקנים, זה אמור בעצם להשפיע על מחזור העסקאות השנתי שמפיקים.
<עופר שרון: את ההנחיה הזאת פרסמנו כאמור כבר לפני כשלוש שנים כמעט.
<עופר שרון: בזמן הזה, בימים האלה, אנחנו מתמודדים עם התופעה של המונה נטו.
<קריאה: תופעה חיובית.
<עופר שרון: כן, בסדר.
<עופר שרון: אנחנו התוודענו אליה, כלומר על ידי רשות החשמל לאחרונה, ואל היה, אני מבין בשעתו כשדנו בזה לפני כשלוש שנים.
<עופר שרון: אנחנו עכשיו לומדים את החומר, הייתה לנו ישיבה ביוני, במהלך החודש הקודם, וצריכות להיות עכשיו ישיבות בקרוב המשך כדי שנגבש את עמדתנו בקשר למונה נטו מה שמכונה.
חנא סוייד: תשתף אותנו בעניין של המונה נטו, מה השיקולים לכאן ולכאן?
<עופר שרון: על פי המידע שנמסר לנו, עקרונית, השיטה הזאת מבוססת על כך שהיצרן אם הוא מפיק חשמל מעבר להספק שהוא צורך בעצמו, הוא לא מוכר לחברת החשמל הוא מקבל תשלום כספי בגין ההפרש, אלא זה נצבר לזכותו בצורה של קרדיט שהוא יכול לנצל אותה לתקופה של עד שנתיים מיום שהוא צבר את הקרדיט הזה.
<דני דנן: זה מרכיב ייצור שלא יהיה רלבנטי.
<עופר שרון: אנחנו נמצאים בקשר עם אנשי חברת החשמל שמיידעים אותנו לגבי ההסדרים שהולכים ומתפתחים, אנחנו ברשות המסים מנסים לגבש את ההסדר המתאים בחוק לתופעות המתחדשות האלה.
חנא סוייד: יש דירות ללא מע"מ.