GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יובל זהר: כך שבהחלט היעד בישראל הוא שאפתני אבל הוא לא כל-כך רחוק מהיעדים שהוצבו במדינות שהיינו רוצים להידמות אליהן גם בפרמטרים כלכליים אחרים.
<יובל זהר: אם נצלול עוד יותר אל תוך ההשוואה הזאת של ה-OECD לכיוון המתקנים הסולאריים, שלפחות לפי התכנון עד שנת 2020 הם ליבת שוק האנרגיות המתחדשות בארץ, אז מה שמתוכנן במדינות ה-OECD הוא 107 ג'יגה ואט הספק מותקן רק של מתקנים סולאריים, שאמורים לתת כ-3.7%.
<יובל זהר: במונחי חשמל, במונחי אנרגיה מדובר על 145 ביליון קילו ואט שעה, שזה בערך 1.5%, קצת פחות.
<יובל זהר: בישראל התכנון הוא לכמעט שני-שלישים מתוך שוק האנרגיות המתחדשות שאמורים לספק 6.7% ממשק החשמל בשנת 2020.
<יובל זהר: אני "מנחית" את המספרים בהרבה אפסים כדי להראות מה הסטטוס הנוכחי של המתקנים שמחוברים היום לרשת החשמל ומפיקים אנרגיה חדשה לכולנו.
<יובל זהר: אל מול מצבת המכסות והמכרזים שמורכבת בעיקר משלוש טכנולוגיות: טורבינות רוח, עולם הביו-גז, ביו-מאסה, והתחום הסולארי, שמחולק לסולמות שונים של פוטו-וולטאי ולתרמו-סולאר, סגירות פיננסיות שמעידות בעצם על מתקנים שרמת הסיכון או רמת ההיתכנות להקמתם גבוהה מאוד הם בסדר גודל של 500 מגה ואט.
<יובל זהר: צריך לזכור שהמתקנים הקטנים לא נדרשים לסגירות פיננסיות כך שזה אמת מידה לגבי המתקנים הגדולים בעיקר.
<יובל זהר: בפועל כיום מחוברים כ-500 מגה ואט לרשת החשמל ומפיקים אנרגיה.
<יובל זהר: רובם ככולם זה ה-PV הקטן וה-PV הבינוני.
<יובל זהר: ה-PV הקטן פרוש על סדר גודל של 9,300 מתקנים, גגות, בכל רחבי הארץ, גגות פרטיים, גגות ציבוריים, תחנות דלק.
<יובל זהר: רואים את זה בכל פינה.
<יובל זהר: ה-PV הבינוני הוא בשלבי הבשלה מתקדמים מאוד.
<יובל זהר: אנחנו מעריכים שמתוך מכסה של 300 מגה ואט, 270 יחוברו, יופעלו ויספקו חשמל עד סוף השנה הזאת.
<יובל זהר: כרגע כ-230.
<יובל זהר: יש גם עוד כמה מתקנים ישנים שפועלים עוד לפני ששוק האנרגיות המתחדשות יצא לדרך, כמה מתקנים הידרו-אלקטריים, טורבינת רוח אחת ברמת הגולן ועוד כמה מתקני ביו-גז שלא פועלים בעיכול אנאירובי אז הם לא במסגרת ההסדרה של 210 מגה ואט.
חנא סוייד: לשימושים מסחריים?
<יובל זהר: כן, לשימושים מסחריים פרופר.
<יובל זהר: מתקנים שמפיקים חשמל מקבלים תמורה על החשמל, אבל לא לפי תעריפי רשות החשמל, תעריפי ההזנה, אלא לפי תעריף ייצור בפועל של חשמל קונבנציונלי פרמיה של חיסכון בפליטות של גזים מזהמים.
<יובל זהר: אם אנחנו מודדים כמה ייצרנו מתוך היעד שרוצים להגיע אליו, של 10%- - -
חנא סוייד: רק לתרגם את המספרים, 500 מגה ואט זה בערך שליש מההספק המתוכנן, שהוא 1,550 מגה ואט, מה שהצגת.
<יובל זהר: לא.
<יובל זהר: 500 מגה ואט זה כשישית ממה שאנחנו רוצים להגיע אליו בשנת 2020.
חנא סוייד: אני מדבר על יעד הביניים, 1,550 מגה ואט, מה שהצגת כרגע.
חנא סוייד: אני קורא את המספרים.
<יובל זהר: נכון, אבל היעד המרכזי שמנחה – נדלג לרגע על יעד הביניים, אתייחס אליו בקצרה בהמשך – הוא היעד של שנת 2020, שקרוב יותר ל-3 ג'יגה ואט.
<יובל זהר: לכן 500 מגה ואט נותן בערך שישית מהיעד במונחי הספק מותקן ופחות מזה במונחי ייצור אנרגיה.
<יובל זהר: אנחנו מודדים את תפוקת האנרגיה.
<יובל זהר: אפשר לראות מספרים, אמנם עם שיעורי צמיחה גבוהים מאוד, אבל המשמעות של זה נמוכה מאוד מכיוון שהתחלנו בשוק כמעט מרמה של אפס.
<יובל זהר: גמרנו את שנת 2013 עם 540 מיליון קוט"ש באנרגיות מתחדשות מתוך סך צריכת החשמל במשק שהוא 55 טרה ואט שעה, בעצם קרוב ל-1%, עם יעד של 10%.
<יובל זהר: זאת אומרת, הדרך עוד ארוכה.
<יובל זהר: היעד הוא בר-השגה אבל יש עוד הרבה דרך לצעוד.
<יובל זהר: צריך לזכור גם ששוק האנרגיות המתחדשות לא צומח בצורה ליניארית.
<יובל זהר: יש הבשלה של השוק מרגע שהוקצו המכסות, ברמה התכנונית, ברמת המימון, ברמה הרגולטורית, כך שהמתקנים הגדולים בהחלט עומדים לקום אבל לא באופן מיידי אלא לאורך השנים עד שנת 2020.
<יובל זהר: אבל היום אנחנו באזור 1% וזאת תמונת המצב.
<יובל זהר: צריך להכיר אותה ולדעת איפה אנחנו עומדים.
חנא סוייד: אתה מגיע לאתגרים?
חנא סוייד: אתגרים במובן של חסמים.
חנא סוייד: אני רוצה שניכנס לעשייה.
חנא סוייד: מה מונע, או מה מנע עד עכשיו, או מה יצר את הפער בין 1%, פחות או יותר, שהראית כאן, בסוף 2013, לבין 5% מתוכננים?
<יובל זהר: אתייחס ל-10%, כי ה-5% הם יעד ביניים.
חנא סוייד: אתה אומר לי לשכוח מה-5%.
<יובל זהר: אנחנו לא נהיה ב-5% אז בואו נתקדם לעבר ה-10%.
<יובל זהר: נהיה ב-5% אבל לא בסוף שנת 2014.
חנא סוייד: בטח, בשביל להגיע ל-10% חייבים לעבור ב-5%...
<יובל זהר: קודם כול, גם בשביל להגיע ל-10% – יש תוכנית מפברואר 2010 שמובילה את השוק לכיוון ה-10%, אבל כיום אנחנו עמלים על עדכון של התוכנית הזאת: התאמה של המכסות, התאמה של תמהיל הטכנולוגיות, כל מה שהוצג קודם, בשביל לאפשר עמידה ב-10%.
<יובל זהר: "הטייס האוטומטי" של התוכנית המקורית לא יביא אותנו ל-10% ולכן היום אנחנו עושים איזה עדכון, שהוא עדיין בשלבי אישור מתקדמים, כדי שנוכל להגיע ל-10% בשנת 2020.
<יובל זהר: זה באמירה מאוד כללית.
<יובל זהר: ברמה המקרו כלכלית, צריך לזכור שזה מין עננה שמרחפת כל הזמן מעל שוק האנרגיות המתחדשות.
<יובל זהר: יש הרבה עננות.
<יובל זהר: ברמה הפסיכולוגית גם גילוי הגז הטבעי הוא סוג של עננה שקצת הורידה את הזרקור מהאנרגיות המתחדשות כי זה נתן ביטחון אנרגטי בכיוון קצת אחר.
חנא סוייד: צריך להבהיר את זה כי אנשים מדברים הרבה מאוד על גז וחושבים שגז הוא פתרון קסם.
חנא סוייד: המספרים שהצגתי לגבי פליטות, הקילו ואט שעה, שזה חצי קילוגרם דו תחמוצת הפחמן – הגז הוא פחות מ-30%.
חנא סוייד: שאנשים לא יחשבו שעם גז בעצם לא פולטים שום דבר.
חנא סוייד: גז הוא בערך שליש פחות מפחם.
חנא סוייד: כך שזה לא עומד בשום פרופורציה להגבלה שבשנת 2050 צריך להוריד 80%.
חנא סוייד: לפי ההחלטות של ועידת קיוטו ולפי ההחלטות הבין-לאומיות צריך להגיע ל-80% הקטנה בפליטות.
חנא סוייד: כך שגז הוא לא פתרון קסם.
<יובל זהר: לזה בדיוק ניסיתי לכוון, אבל עם הגילוי של המאגרים המאוד משמעותיים והכניסה לשימוש של הגז זה קצת נתן תחושת ביטחון שמשפיעה, איך שלא נסתכל על זה, גם על שוק האנרגיות המתחדשות.
<יובל זהר: בכל אופן, צריך לזכור שהתעריפים, שמהם ניזונים יצרני החשמל באנרגיות מתחדשות, כוללים איזה מרכיב של סבסוד, במודע כמובן, מתוך כוונה להזניק את השוק הזה, להצמיח אותו ולעודד אותו.
<יובל זהר: יש פה איזו עלות משקית עודפת, עלות תעריפית עודפת שנובעת מאותו רכיב של סבסוד.
<יובל זהר: בסופו של דבר משק החשמל הוא משק סגור, גם ברמה התקציבית.
חנא סוייד: "סגור" עם מינוס 70 מיליארד שקל.
חנא סוייד: אני מבין שאתה מתקרב לסיכום.
חנא סוייד: אולי תכוון לבעיה קרדינלית שאתה רואה, שניצבת היום בראיית המקרו שלך לכל התחום הזה.
חנא סוייד: אולי תאיר את עינינו ותציף איזו בעיה עיקרית מנקודת מבטכם כמשרד האנרגיה, שאמונים על כל התחום הזה, שמונעת או מעכבת את הדהירה קדימה אל עבר ה-10%.
חנא סוייד: אני כבר שוכח מה-5%.
חנא סוייד: תציג איזו בעיה עיקרית, איזה חסם קרדינלי.
<יובל זהר: קודם כול, הנושא המקרו כלכלי חשוב מאוד, כי הוא משפיע על תהליכי קבלת ההחלטות גם ברמה הפוליטית בסופו של דבר, כי תעריף החשמל משפיע וכולנו בסופו של דבר משלמים אותו.
<יובל זהר: אי אפשר להסיק מזה שזה חוסם את משק החשמל.
<יובל זהר: כרגע יש תעריפי הזנה וזה בהחלט מה שמצמיח את השוק.
<יובל זהר: זה ההסמכה של רשות החשמל לקבוע את התעריפים על בסיס המכסות.
<יובל זהר: בשלב הבא של השוק, במטרה למזער את העלות המשקית העודפת שנגרמת מהסבסוד הזה, שהוא ברקע תעריפי ההזנה, יש סיכוי – זה לא דברים מוחלטים – שהתעריפים יהיו מוטים יותר לכיוון תועלות שנובעות מאנרגיות מתחדשות.
<יובל זהר: עם שיפור הטכנולוגיה ייתכן שגם נגיע ל-grid parity.
חנא סוייד: שזה ועדת קנדל.
חנא סוייד: התעריף הכלכלי, מה שנקרא.
<יובל זהר: גם ועדת קנדל.
<יובל זהר: נכון, המחיר הכלכלי בהחלט מבשר על כיוון נכון של השוק בעתיד ויצמצם עלויות עודפות.
<יובל זהר: עדיין עם העלויות של ה-10% האלה אנחנו רצים עשרים שנים קדימה, כי כל מי שמקבל רישיון מובטח לו התעריף לעשרים שנים, אבל זה לא מה שעוצר את השוק.
<יובל זהר: בסך הכול אני מצביע על אתגר של כל המשק לקדם את השוק הזה כי יש שמיכה אחת וכל אחד מושך אותה לכיוון שלו.
חנא סוייד: מה אתה אומר על המכסות?
חנא סוייד: יש לכם כמובן נגיעה כמשרד להיקף המכסות.
חנא סוייד: עולה טענה שכאילו מרוקנים את מכסות הרוח ו"תוקעים" את מכסות השמש, כלומר מעבירים מרוח לשמש ואחר-כך "תוקעים" את השמש, כך שיוצאים בלי רוח ובלי שמש, או להיפך.
<קריאה: וחוזר חלילה.
<יובל זהר: קודם כול, יש בזה משהו.
<יובל זהר: זה לא נובע מכך שתחום הרוח פחות רלוונטי או פחות מוצלח בהפקת אנרגיה לחשמל.
<יובל זהר: יש לו אפילו כמה יתרונות על התחום הסולארי.
<יובל זהר: אפילו ברמת המקדמים הרוח בישראל נותן קצת יותר אנרגיה בממוצע.
<יובל זהר: כשאנחנו בונים את התחזית של מימוש הקמת המתקנים המתוכננים כרגע אנחנו לא עושים את זה על דעת עצמנו.
<יובל זהר: נפגשנו עם רשות החשמל והתייעצנו, נפגשנו עם חברת החשמל והתייעצנו, נפגשנו עם גופים מובילים בשוק האנרגיות המתחדשות, את חלקם אני רואה פה.
<יובל זהר: לכל אחד יש את התחזית שלו.
<יובל זהר: בסוף כשעשינו את התחזית שלנו, בגלל סדרה של קשיים תכנוניים שקיימים בעיקר בתחום הרוח, למשל משרד הביטחון שהוא גורם שלא קל לעבור אותו בתחום הזה, יש לו את האינטרסים ואת האג'נדות שלו, שלא קל לו לחיות עם חוות גדולות של רוח, יש מספר לא קטן של גורמים שמעכבים את ההתפתחות של השוק הזה, לעומת התחום הסולארי שבסך הכול "רץ" כרגע בצורה הרבה יותר חלקה.
<יובל זהר: יש תמ"א ייעודית; יש מתקנים בהקמה; יש את פרויקט "אשלים", 270 מגה ואט, 30 כבר נסגרו פיננסית ועוד 120 בדרך ואחריהם גם המתקן השלישי של הזכיינים.
<יובל זהר: אם אנחנו רוצים לעמוד ביעד ה-10% בשנת 2020 אנחנו גם צריכים ללכת עם הרצוי ועם המצוי, והתחום הסולארי מאפשר לנו יותר קליטה והטמעה מהירה בתוך השוק.
חנא סוייד: והדרך פתוחה וסלולה.
<יובל זהר: הדרך פתוחה.
<יובל זהר: בשנת 2020 לא נגמר שוק האנרגיות המתחדשות, הוא ימשיך לצמוח, וגם משק החשמל ממשיך לצמוח לפי כל התחזיות, כך שזה לא המילה האחרונה, גם לא בתחום הרוח, מן הבחינה הזאת.
חנא סוייד: נעבור לרשות לשירותים ציבוריים (חשמל).
<נורית פלתר: תודה רבה על ההזמנה היום.
<נורית פלתר: מייד נציג לכם את המצגת, שעושה קצת real down למה שנציג משרד האנרגיה הציג קודם.
<נורית פלתר: פשוט עשינו לכם סיכום של הנתונים העדכניים.
<נורית פלתר: הנתונים של משרד האנרגיה היו נכונים לזמנם, לחודש אפריל.
<נורית פלתר: היום מה שאנחנו יכולים להגיד לכם, כבר עברנו את 500 מגה ואט מותקנים ופועלים בשטח.
<נורית פלתר: המשמעות, כדי לסבר את האוזן, היא קרוב ל-1.5% ההספק המותקן, בניגוד למה שאמרת בהתחלה, 0.6%-0.7%.
חנא סוייד: אני הסתמכתי על מידע מ-2013, נכון.
<נורית פלתר: בסקירות פיננסיות ובבנייה יש לנו עוד 600 מגה ואט שבשעה שאנחנו יושבים כאן כבר עובדים בשטח.
<נורית פלתר: אי אפשר מבלי להתייחס מבחינת רשות החשמל גם לעלות המשקית, העלות בתעריף החשמל.
<נורית פלתר: כולם יודעים שביצענו סדרה של הפחתות בתעריפים, ב-feeding תעריף.
<נורית פלתר: חסכנו לציבור כאן 6 מיליארד שקלים.
<נורית פלתר: חשוב שזה ייאמר סביב השולחן הזה.
<נורית פלתר: למרות כל היזמוּת כאן, וטוב שכך, עד סוף השנה הנוכחית העלייה בתעריף בשל החדרת האנרגיות המתחדשות תהיה 5%.
<נורית פלתר: בשנת 2020 אנחנו מדברים על העלאה בתעריף של 11% על מנת להחדיר את האנרגיות המתחדשות הללו.
<איתן פרנס: לעומת מה?
<חוני קבלו: לעומת עלות ייצור החשמל הקונבנציונלי.
<איתן פרנס: מה עם התועלות?
<נורית פלתר: נוכל להסביר בלי התפרצויות.
<נורית פלתר: נענה על כל שאלה.
חנא סוייד: בלי התפרצויות בשלב הזה.
<חוני קבלו: השקף הראשון מתאר תמונת מקרו, איפה נמצא היום השוק.
<חוני קבלו: אפשר לראות שביחס למכסות שקבעה הממשלה, בתחום הסולארי לפחות, רובן ככולן של המכסות שקבעה הממשלה מומשו או נמצאות בתהליך של מימוש.
<חוני קבלו: אפשר לראות פה את המתקנים הקטנים ואת המתקנים הבינוניים.
<חוני קבלו: ישנם המתקנים ברשת ההולכה שעוד לא חוברו לרשת, 200 מגה ואט, אבל הם בתהליכי בנייה.
<חוני קבלו: הם כבר מומנו למעשה, מכרזי "אשלים" וכולי.
<חוני קבלו: אני רוצה להתעכב פה לרגע דווקא על מכסה נוספת, שהיא מכסה שלא נכתבה במפורש בהחלטת הממשלה משנת 2011, מכסה למונה נטו, על סך 400 מגה ואט.
<חוני קבלו: זו מכסה שקבעה רשות החשמל מתוקף הסעיף בהחלטת הממשלה אשר מנחה את רשות החשמל לקבוע מכסות להסדרות שתועלתן המשקית גבוהה מעלותן.
<חוני קבלו: מכיוון שמונה נטו הוא בעצם הסדרה שמדברת על ייצור חשמל סולארי לצריכה עצמית, צרכנים מייצרים חשמל לעצמם, הרשות רואה בה הסדרה שאין לה עלות עודפת משקית כי למעשה, כשם שכל צרכן זכאי למשל להתקין דוד שמש בביתו הוא גם זכאי לייצר לעצמו חשמל ולחסוך את עלות החשמל של חברת החשמל.
<נורית פלתר: קידמנו את זה ביחד עם הכנסת.
<חוני קבלו: יש היום 49 מתקנים שכבר מחוברים לרשת בהסדרה הזאת, 7 מגה ואטים, ואנחנו יודעים על עוד כ-30 מגה ואטים שנמצאים בתהליכים בחברת החשמל, שקיבלו אישורים מחברת החשמל, תשובות חיוביות, ונמצאים בתהליכים של הקמה.
<חוני קבלו: ההסדרה הזאת היא בהחלט מבט לעתיד, אל עולם שבו האנרגיות המתחדשות, בפרט האנרגיה הסולארית, ה-PV, משתלבת במשק החשמל בהיקפים משמעותיים מבלי ליצור עלויות עודפות למשק.
<חוני קבלו: השקף הבא מתחבר למה שנורית פלתר ציינה פה לגבי עדכוני התעריפים.
<חוני קבלו: הרשות, במקביל לפרסום הסדרות שהנחתה אותה הממשלה לפרסם ואף התוספת המדוברת של 400 מגה ואט במונה נטו, במקביל עקבה אחרי השוק וביצעה עדכוני תעריף לאור הירידות המשמעותיות שחלו בעלויות הטכנולוגיה, ובפרט הירידות בעלויות הפנלים והממירים, אבל לא רק.
<חוני קבלו: הפחתות התעריף האלה, עדכוני התעריף האלה חסכו לצרכנים כ-6 מיליארד שקלים, וזה ללא המהלך המתוכנן, אשר היתה עליו פה מחלוקת בישיבה הקודמת של הוועדה, בנושא הרוח.
<חוני קבלו: זה רק המהלכים שבוצעו בתחום הסולארי.
<חוני קבלו: צריך לציין שכל המכסות, להוציא חלק אחד שנתון בהתדיינות משפטית, אם ניקח לדוגמה מכסה שעודכן עבורה התעריף והופחת ב-40% באוקטובר 2012, מכסה למתקנים ברשת ההולכה, לאחר 3 חודשים כל המתקנים בהסדרה הזאת מומנו על אף הפחתת התעריף.
<חוני קבלו: זאת נקודה שחשוב לזכור, שמצד אחד היו פה התאמות תעריף מאוד משמעותיות שחסכו הרבה מאוד כסף לצרכנים, ומצד שני הדבר לא פגע בסופו של דבר במימון המתקנים והמכסות.
<חוני קבלו: זה הניסיון שאנחנו רואים לפחות בתחום הסולארי.
<חוני קבלו: יש פה שקף נכון ליום שבו בוצעו הפחתות התעריף בתחום הסולארי, שמראה את הירידות בתעריף במדינות שונות בעולם, שהיו דומות לאלו של ישראל.
<חוני קבלו: בכל העולם היו מהלכים דומים של הפחתות תעריף בעקבות הירידה בעלויות הציוד.
<חוני קבלו: מדינות שהתעוררו מאוחר – וזה דבר שחשוב לציין מנקודת מבטנו כרשות – ורצו להיות "מיטיבות" כביכול עם התעשייה ולא לבצע הפחתות תעריף נקלעו למצבים מאוד לא נעימים.
<חוני קבלו: נזכיר פה את ספרד ואת צ'כיה, מדינות שנאלצו להטיל מסים וקיצוצי תעריף.
<דן שילה: הן היו הראשונות.
<דן שילה: הראשונות בכל העולם היו ספרד וצ'כיה.
<חוני קבלו: אולי אחזור על המשפט ואז תבין למה התכוונתי.
חנא סוייד: הוא רוצה להגיד שכבר מימי דון קישוט היו בספרד טחנות רוח.
<חוני קבלו: אדוני, מה שאתה אומר אינו סותר את מה שאמרתי, אז רק אחזור על המשפט ואולי זה יסייע לך להבין את כוונתי.
<חוני קבלו: מדינות אשר את הפחתות התעריף שלהן מיאנו לעשות בזמן, לא רצו להפחית את התעריפים בשל הירידה בעלויות הציוד – הדוגמה הבוטה ביותר היא צ'כיה, שנקלעה לסחרור מאוד-מאוד לא סימפטי לפני מספר שנים – התוצאה היתה התחברות של הרבה מאוד מתקנים בתעריפים מאוד-מאוד גבוהים, מה שיצר מעמסה גדולה מאוד על צרכני החשמל.
<חוני קבלו: בסופו של דבר המדינות הללו נאלצו להטיל מסים וקיצוצים רטרואקטיביים על מתקנים קיימים לאחר שהם חוברו לרשת.
<חוני קבלו: כמובן שדבר כזה מייצר חוסר אמון גדול מאוד וקשיים גדולים מאוד לממן מתקנים כאלה בעתיד.
<חוני קבלו: כשאנחנו מסתכלים על תמונת המצב בראייתנו כגוף אשר קובע את ההסדרות ומתרגם את המדיניות שקבעו משרד האנרגיה והממשלה להסדרות, אנחנו רואים מימוש מלא של הסדרת המכסות שקבעה הממשלה, עם תוספת של 400 מגה ואט מונה נטו.
<חוני קבלו: אנחנו רואים עיכובים שונים בסטטוטוריקה, שלולא היו קיימים אולי היו מאפשרים גם להתקין- - -
חנא סוייד: אשאל אותך שאלה, ברשותך.
חנא סוייד: האם אתם רואים את ה-grid parity כפתרון אידיאלי?
חנא סוייד: לסידור הזה אנחנו חותרים?
<חוני קבלו: בוודאי.
חנא סוייד: זה הסידור האידיאלי שאפשר לחשוב עליו?
<חוני קבלו: נבין מה בראייתנו עומד מאחורי המונח grid parity.
<חוני קבלו: Grid parity מייצג את סך כל התועלת המשקית מהחדרה של אנרגיות מתחדשות.
<חוני קבלו: הערך הזה הוא ערך דינמי, כי ככל שיותר אנרגיות מתחדשות חודרות לרשת הערך שלהן פוחת.
<חוני קבלו: בהתחלה הן חוסכות דלקים יקרים יותר, לאחר מכן הן חוסכות דלקים זולים יותר או גז טבעי.
<חוני קבלו: לכן נדרש לחשב את הערך הזה בצורה דינמית.
<חוני קבלו: אבל בסופו של דבר אנחנו רואים שהסדרות שמבוססות על התועלת מאנרגיה מתחדשת ולא על העלויות ומאפשרות לאנרגיות מתחדשות להתחרות בחשמל קונבנציונלי על בסיס התועלות המשקיות שלהן יסייעו לשילוב כמויות הולכות וגדלות במשק החשמל ללא מעמסה נוספת על הצרכנים.
חנא סוייד: חברות וחברים, אפתח את הנושא לדיון.
חנא סוייד: אם יש לאנשים איזה ניסיון טוב, לא רע בכלל להגיד שיש ניסיון טוב ושמשהו הצליח.
חנא סוייד: אם אנשים רוצים להצביע על חסמים או בעיות כלשהן, גם זה בא בחשבון.
חנא סוייד: אבל אני מבקש להציג את הדברים בקצרה ובפוקוס לנושא הספציפי שלנו ואנא אִמרו את שמכם.
חנא סוייד: ראשית, המשרד לביטחון פנים, גל שופרוני, בבקשה.
<גל שופרוני: תודה רבה.
<גל שופרוני: אני מרכז תקציבים במשרד לביטחון פנים ואענה על שני הקריטריונים, גם משהו משמח וטוב וחיובי וגם אעשה את זה בקצרה.
<גל שופרוני: דבר ראשון, מדובר רבות על כל הסקטור הפרטי, על סקטור הבתים הפרטיים, על הסקטור העסקי, וכאן אני חושב שצריך להתחיל להתייחס לסוגיה של המשרדים הממשלתיים.
<גל שופרוני: המשרד לביטחון פנים מוביל ונמצא למעשה כיום בעיצומו של תהליך הקמת מערכות פוטו-וולטאיות בבתי-סוהר, בתחנות משטרה ובתחנות כיבוי אש.
<גל שופרוני: באמת הגענו למצב שאחרי כל החישובים הכלכליים וכל הניתוחים וכל הסקירה והמיפוי של הנכסים שיש לנו ראינו שיש פוטנציאל אדיר.
<גל שופרוני: חשוב לציין באותה נשימה שזה המונה נטו.
<גל שופרוני: אנחנו נמצאים היום בהסדרה הזאת, בזכותה אני מניח שאנחנו נמצאים כאן.
<גל שופרוני: בגלל שהיינו חלוצים – עם כל הכבוד לעלונים היפים של הכנסת- - -
חנא סוייד: אף אחד לא מונע מכם להכין עלונים.
חנא סוייד: תביאו אותם לישיבה הבאה.
<גל שופרוני: חבל על הנייר.
<גל שופרוני: אנחנו ירוקים עד הסוף.
<גל שופרוני: ..
<גל שופרוני: אנחנו כבר קרוב לשנתיים עומלים ועובדים ובוחנים את כל האספקט הזה.
<גל שופרוני: אני חושב שיצרנו איזו תשתית, גם מבחינה של כל המכרזים הפומביים שאנחנו מחויבים אליהם.
<גל שופרוני: רשויות מקומיות הן כאילו חצי-חצי כזה, קצת כן וקצת לא.
<גל שופרוני: יצאנו כפי שצריך, יש לנו חברה שזכתה במכרז שמעניקה לנו ייעוץ וליווי לאורך כל הדרך, וכמובן נשמח לשתף בכל המידע שצברנו ורכשנו עד כה עם משרדים נוספים.
חנא סוייד: אתם מפרסמים את זה באתר אינטרנט?
<גל שופרוני: כמובן.
<גל שופרוני: את המכרזים?
חנא סוייד: לא את המכרזים.
חנא סוייד: את הניסיון שלכם.
חנא סוייד: או אולי כאן זו החשיפה הראשונה?
חנא סוייד: כמו הרבה אנשים כאן חשבתי לעצמי: הו, המשרד לביטחון פנים, מה הוא מבין בעניינים הללו?
<גל שופרוני: אשמח לחבור למשרד להגנת הסביבה ולמשרד האנרגיה ולפרסם את הבשורה לכל מי שמעוניין.
חנא סוייד: איתן פרנס, מנכ"ל איגוד חברות אנרגיה ירוקה לישראל, בבקשה.
<איתן פרנס: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לפתוח את הדברים קודם כול בברכות לכך שוועדת הכלכלה, וגם אתה אדוני, מצאה לנכון לעסוק בתחום החשוב הזה בצורה מסודרת.
<איתן פרנס: כבר שמעתי ממך שיש כוונות אמיתיות להמשיך ולדון כאן בתחום ולראות היכן החסמים, למפות ולהתקדם.
<איתן פרנס: אהיה קצר ותמציתי.
<איתן פרנס: מצד שני, אם אני משתמש במילים קשות אנא תסלחו לי, כי הדברים באים מהרבה שנות פעילות של ארגון שפועל בתחום, שזה אנחנו.
<איתן פרנס: אנחנו בסך הכול הולכים יד ביד עם הרגולטורים, אבל הדברים לא פשוטים.
<איתן פרנס: קודם כול, אתחיל את הדברים בביקורת שאני אומר תמיד לגבי רשות החשמל.
<איתן פרנס: אני מבקש באמת בכל לשון של בקשה להפסיק עם הצגת נתונים מגמתית, חסרה וחלקית.
<איתן פרנס: הסיפורים על אחוזי התייקרות חשמל אל מול נקודת ערך מסוימת הם פיקציה גמורה כי רק בעוד עשרים שנים, כשאנחנו נדע לעשות תחשיב כמה עלה לנו סל הדלקים במשך עשרים שנים, רק אז נוכל לחשב מה היתה העלות העודפת של האנרגיה המתחדשת.
<איתן פרנס: מדובר בתחזיות בלבד.
<איתן פרנס: אני רוצה להגיד עוד דבר.
<איתן פרנס: בעוד עשרים שנים, בלי להתחייב, אבל מהמקום שבו אנחנו נמצאים, יבואו בעוד עשרים שנה נציגי רשות החשמל ואני מבטיח לך, אדוני, שעד אז דוח קנדל, שהם חתומים עליו – את התחשיב הם יעשו מול דוח קנדל, מול התועלות של דוח קנדל, שמדבר על תועלות משמעותיות.
<איתן פרנס: לא מדובר על דבר של מה בכך, כאשר אמירה של הדוח מגיעה אפילו ל-80 אגורות תועלת משקית.
<איתן פרנס: אז את החשבון לקוט"ש צריך לעשות אחרת.
<איתן פרנס: אנחנו נמצאים בנקודת זמן שקשה לרשות החשמל לעשות את התחשיב כעת, אבל לפחות שהדברים ייאמרו בצורה מדויקת ולא כתורה מסיני, כאילו כבר יודעים בדיוק בכמה זה מייקר את החשמל.
<איתן פרנס: היתה לנו בעיה של דלקים ושילמנו 15 מיליארד שקלים.
<איתן פרנס: האם זה מופיע בחשבון?
<איתן פרנס: כשעושים את חשבון העלויות האם לוקחים בחשבון את החוב בסך 70 מיליארד שקל של חברת החשמל, שנוצר כתוצאה מחוסר הכרה בעלויות של חברת החשמל?
<איתן פרנס: למה מספרים לנו את הסיפורים האלה, כמה זמן אורך חייה של תחנת כוח פוסילית?
<איתן פרנס: אלה דברים שלא מחושבים.
<איתן פרנס: אנחנו נעשה חשבונות אחרים ואני בטוח שרשות החשמל – וכאן אני מסיים את פרק המחאה הקצר – בעניין הזה גם תשתכלל.
חנא סוייד: לזה אתה קורא קצר?...
<חוני קבלו: יש לך גם דברים טובים להגיד עלינו?
<איתן פרנס: על כתפינו אנחנו מחזיקים יותר מ-90 חברות בענפים שונים ומגוונים ולכן הדברים ארוכים, אבל האמירה ברורה מאוד.
<איתן פרנס: בולמים אותנו.
<איתן פרנס: בולמים את התחום הזה בישראל.
<איתן פרנס: צריך לשים דברים על השולחן.
<איתן פרנס: הנתון של 1% באנרגיה מתחדשת הוא נתון מביש, לא פחות מזה, לכל העוסקים במלאכה.
<איתן פרנס: אני שמח מאוד להגיד דברים טובים, אבל אנחנו צריכים להתבייש במדינת ישראל, שאנחנו המדינה שבה הומצאו פיתוחים כמו דוד שמש, אנרגיה תרמו-סולארית ו"אורמת" עם הגיאו-תרמי, שאנחנו לא מצליחים להקים גג סולארי.
<איתן פרנס: אנחנו נמצאים בתקופה קשה, שבה כבר בקרוב מאוד אדם פרטי לא יוכל להקים גג סולארי בביתו.
<איתן פרנס: כבר עכשיו הוא לא מקים.
<איתן פרנס: חוני קבלו, הצגתם נתונים באמת מרשימים, הצלחנו בכל זאת להקים מאות מגה ואטים, אבל בשנת 2014 דוד כהן שגר אי-שם בארץ לא נכנס להסדרה הסולארית למתקנים פרטיים.
<איתן פרנס: זה לא השנה הראשונה, כבר בשנת 2013 הוא לא נכנס והמכסה לא נגמרת ורשות החשמל לא עושה שום דבר כדי לתקן את זה.
<איתן פרנס: את זה צריך לשים על השולחן, זה המקום.
<איתן פרנס: יש כאן סיפור אחר, סיפור גדול יותר.
<איתן פרנס: סליחה שאני שם את הכול על השולחן בישיבה הראשונה אבל זה פתיח.
<איתן פרנס: הסיפור הגדול יותר במשק החשמל הוא מי ישלוט בייצור החשמל, האם יהיה ייצור מרוכז בידי מעטים או יהיה ייצור מבוזר בידי רבים מאוד.
<איתן פרנס: אני אומר רבים מאוד כי התחום הזה עובר מהאדם הפרטי, עובר דרך חברות הייזום, עובר דרך משק שלם שיכול לייצר לעצמו חשמל.
<איתן פרנס: אף אחד לא עוסק בשאלה הזאת.
חנא סוייד: אתה בטח מתכוון ברמה האסטרטגית כי בינתיים אנחנו מדברים בסך הכול על 1%.
<איתן פרנס: נכון, אבל ברמה האסטרטגית אם היו פותחים ולא בולמים- - -
<קריאה: ביטחון אנרגטי.
<איתן פרנס: תיכף אגיע למה בולמים, כי יש סיבה לבלימה.
<איתן פרנס: אחת הסיבות המרכזיות לבלימה היא קודם כול תכנון של משק חשמל בצורה צנטרליסטית, שרוצה לראות קצת תחנות כוח ולא הרבה תחנות כוח שקשה לנהל אותן.
<איתן פרנס: כאן הקריאה היא דווקא למשרד האנרגיה.
<איתן פרנס: עוצמים את העיניים מתהליך שלם של דיגיטציה של משק החשמל, תהליך שקורה בכל העולם והופך את רשתות החשמל לחכמות, מתוחכמות וכאלה שיודעות להתמודד עם מאות אלפי יצרנים.
<איתן פרנס: בנושא הזה יש לנו גם בעיה לקבל את הטכנולוגיה של האנרגיה החשמלית שמשתנה לגמרי.
<איתן פרנס: לפני שאני מגיע לסיבה המרכזית, והיא סיבת העלויות, אתייחס לנושא הסביבה.
<איתן פרנס: גם את זה צריך לשים על השולחן.
<איתן פרנס: מדינת ישראל מתעלמת מן הסביבה.
<איתן פרנס: הממשלה הנוכחית – כאשר הוועדה הזו בראש ובראשונה מטרתה לפקח על עבודת הממשלה וגם לבקר אותה – החליטה להקפיא את התוכנית להפחתת פליטות גזי חממה ל-3 שנים.
<איתן פרנס: אז אמרנו לעולם שהאקלים לא מעניין אותנו, שכדור הארץ שמתחמם הוא לא בעיה שלנו אלא בעיה של האירופאים ומדינות אחרות.
<איתן פרנס: אני חושב שרשות החשמל, לדוגמה, לא צריכה בכלל להיות במקום שהיא אומרת דבר כזה.
<איתן פרנס: להיפך, היא צריכה ללמוד ולהביא את הידע הזה לפה.
<איתן פרנס: יש הרבה מאוד דברים שצריך לעשות, כולל להכין דוח על הנזקים שנגרמים בישראל מייצור החשמל הפוסילי, שאדם פרטי יידע מה הנזק.
<איתן פרנס: פרט לכך שרשות החשמל רוצה מאוד עכשיו לפרסם את העלויות של האנרגיה המתחדשת, היא לא מפרסמת דוח נזקים ועד היום היא אולי רשות החשמל היחידה ממדינות ה-OECD שאין לה דוח על ההשפעות הסביבתיות של משק החשמל ומה נעשה כדי לשנות את תמונת המצב.
<איתן פרנס: אלה דברים שצריכים להיאמר, שצריך לשים אותם על השולחן כי אנחנו באמת עוסקים בתחום מגוון, שעובר דרך האדם הפרטי.
חנא סוייד: אתה מכוון לכך שיש כאן ניסיון לעשות מה שנקרא free riding.
<איתן פרנס: יש כאן ניסיון לעשות חשבונות לא נכונים.
<איתן פרנס: אני רוצה עם החברים שלנו ברשות החשמל, עם החברים שלנו במשרדי הממשלה ועם הוועדה הנכבדה לנסות ולייצר נוסחאות חדשות, שאחריהן קבלת ההחלטות תהיה אחרת.
<איתן פרנס: נמצא כאן נציג משרד האוצר.
<איתן פרנס: הנושא כאן מורכב, אבל הוא השתנה.
<איתן פרנס: כשהתחלנו את התוכנית משרד האוצר התנגד.
<איתן פרנס: בשנת 2011, כשחזרנו להחלטת ממשלה, משרד האוצר התנגד.
<איתן פרנס: ממש לאחרונה, בשנת 2014, קרה דבר היסטורי, שמשרד האוצר בוועדת השרים בחודש פברואר לא התנגד להגדלת מכסות.
<איתן פרנס: לצורך העניין, היתה שם הסטה של מכסות, שזה דבר שמנוגד לתפיסה שלנו, שבמקום להגדיל לכולם, לסולארי, לרוח ולביו-גז מעבירים מצד לצד.
<איתן פרנס: אנחנו מקבלים את זה כי זה מעשה פרקטי ואין לנו ברירה, אנחנו מקבלים את התיזה.
<איתן פרנס: אבל משרד האוצר למעשה הסכים לראשונה לאפשר לתחום הזה לצמוח קדימה.
<איתן פרנס: זו הפעם הראשונה שזה קרה.
<איתן פרנס: ואז זה נעצר.
<איתן פרנס: אחרים פה בטח ידעו להסביר למה אנחנו נעצרים היום.
<איתן פרנס: ולנושא האחרון, תעשיית האנרגיה המתחדשת בישראל היום נמצאת במצב נוראי.
<איתן פרנס: כל העוסקים בתחום ממתינים להתקדמות של התחום הזה.
<איתן פרנס: נעצרנו ב-2012 בגלל חילופי הממשלה ולא הצלחנו לקבל מכסות נוספות לענף הישים ביותר, הענף הסולארי.
<איתן פרנס: על הדרך הגענו ל-2014 ואז מחסלים היום את ענף אנרגיות טורבינות הרוח הקטנות.
<איתן פרנס: כי רשות החשמל בחשבונות שלה החליטה שטורבינות קטנות לא טובות לעם ישראל והיא מקדמת יוזמה של הפחתת המכסה לטורבינות רוח קטנות עד כדי להפוך את תעשיית האנרגיה הזאת ללא מעשית.
<איתן פרנס: אנחנו במקום מאוד לא טוב בשנה הזאת.
<איתן פרנס: אני מקווה שמהיום והלאה רק דברים טובים יקרו, בעזרתכם, בעזרת הוועדה.
<איתן פרנס: תודה רבה.
חנא סוייד: חברות וחברים, אצטרך עכשיו לקצוב זמן לכל אחד כי כידוע לכם גם זמן הוא משאב מתכלה, עובר ונגמר.
חנא סוייד: אתן 3 דקות לכל דובר.
חנא סוייד: יונתן כהן, מנכ"ל חברת "ערבה פאוור", בבקשה.
<יונתן כהן: תודה, כבוד היושב-ראש.
<יונתן כהן: חברת "ערבה פאוור" עיסוקה ייזום, בנייה ותפעול של מיזמים סולאריים בטכנולוגיית הפוטו-וולטאי.
<יונתן כהן: אנחנו לא עובדים היום.
<יונתן כהן: מדצמבר 2012 אנחנו מחכים לממשלת ישראל לקבל החלטות, 18 חודשים.