GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יונתן כהן: קרקס, תסלחו לי, של החלטות, עררים, אי טיפול בעררים, פיזור הממשלה, בחירת ועדה חדשה, דיונים, החלטות, עררים, ועד עצם היום הזה אין עוד החלטה קיימת של ממשלת ישראל שמאפשרת ליזם סולארי להקים שדה קרקעי אחד נוסף במדינת ישראל.
<יונתן כהן: זאת אומרת, קיפאון.
<יונתן כהן: זאת אומרת, תהליך של קונסולידציה מאוד-מאוד שלילית, קונסולידציה שלפיה צועדים המוהיקנים האחרונים שרוכשים את נכסיהם של הפורשים בעקבות ייאוש מהתחום.
<יונתן כהן: לא כך צפינו את פני העתיד.
<יונתן כהן: יובל זהר אומר בביטול שלא עמדנו ביעד ה-5%.
<יונתן כהן: שוק שלם קם בהתבסס על יעד של 5% כי חשוב לנו יותר הקצב מאשר התוצאה הסופית.
<יונתן כהן: מי שחי חודש על גבי חודש ומשלם משכורות ומחזיק צוות ומפתח מיזמים ומשקיע מיליונים בכל מיזם ומיזם לא יכול להרשות לעצמו שממשלת ישראל תבטל, כאילו לא חשוב, את יעד ה-5%.
<יונתן כהן: אז ייעשה מעשה ונשלים חומר עד 2020.
<יונתן כהן: אומרים גם: לא נורא, יש כאן הליך של הבשלה.
<יונתן כהן: אפס הבשלה, הכול קורס.
<יונתן כהן: לא יעשה בהזדעזעות מאשימה מעשה לאחר מעשה ותקום לתחיה היזמות ותריץ פרויקטים קדימה, כי הפרויקטים מתים.
<יונתן כהן: בזמן הביניים שממשלת ישראל לא מקבלת את ההחלטה בעצם כל הנכסים שצברנו לעצמנו, שבאמצעותם אנחנו נבנה את הגל הבא של מיזמים סולאריים, אומרת לנו באדישות רשות החשמל שהם כבר לא רלוונטיים כי פג תוקפם.
<יונתן כהן: כאילו קיבלנו לעצמנו רישיון, רצנו כמו פסיכים ועשינו מעשים מול הממסד הסטטוטורי, מול חברת החשמל, וצברנו לעצמנו נכסים במאות אלפי שקלים, והיום אומרים לנו: סליחה, זה כבר לא רלוונטי, זה כבר פג תוקף.
<יונתן כהן: אז איזו הבשלה תהיה?
<יונתן כהן: תהיה התחלה מן היום הראשון, יתחילו היזמים לצבור לעצמם נכסים מחדש, ייפתח שוק חדש.
<יונתן כהן: להערכתי מי שכבר יודע את העבודה לא יהיה לו כבר את החשק ואת המשאבים להמשיך ולשחק בשוק החדש.
<יונתן כהן: אין הבשלה, אין התקדמות.
<יונתן כהן: כל שחסר הוא החלטה אמיצה של ממשלת ישראל להשיק עוד מאות מגה ואטים של מכסות בתחום ה-PV.
<יונתן כהן: ההחלטה כבר כתובה וקיימת.
<יונתן כהן: ויכוח בין המשרדים, ויכוח פוליטי בלתי רלוונטי למשק החשמל ולעתיד ענף החשמל, על יו"ש, על הערבויות, על דברים שאנחנו לא מבינים בהם ולכן אין לנו עמדה בהם, מונע התקדמות של תעשייה שלמה, תעשייה שמביאה תועלת הגוברת משמעותית על התועלות שפרופ' קנדל ציין, והוא מודה בכך, הוא כלל לא חישב את התועלות בפיתוח הנגב והערבה, הוא כלל לא חישב את התועלות בפיתוח תעשייה כחול-לבן, שמידי יום מפתחת פטנטים ומתקני ייצור חדשים של טכנולוגיה נלווית.
<יונתן כהן: משפט אחרון, שיפסיקו לדבר על עלויות עודפות.
<יונתן כהן: שיסתכלו קדימה.
<יונתן כהן: אנחנו לא אשמים בעלויות עודפות.
<יונתן כהן: אנחנו היום בעידן התעריף הכלכלי, לא מייצרים עלויות עודפות.
<יונתן כהן: עושים את העבודה כך שכל קילו ואט שעה שאנחנו מייצרים מביא תועלת הגוברת על העלות למשק הלאומי.
<יונתן כהן: אלה מילים של פרופ' קנדל ולא שלי.
<יונתן כהן: שיפסיקו לזרוק לפרצוף האשמה על עלויות עודפות.
<יונתן כהן: תודה.
חנא סוייד: הוזכר כאן עניין התעריף הכלכלי.
חנא סוייד: מה יש למועצה הלאומית לכלכלה לומר בעניין הזה?
חנא סוייד: נמצא כאן נתנאל עודד?
חנא סוייד: נציג משרד האוצר, בבקשה.
<שניר ניב: אני מאגף התקציבים במשרד האוצר.
<שניר ניב: משרד האוצר רואה לנכון את קידום האנרגיות המתחדשות, כפי שנאמר כאן קודם, תוך שימת דגש על העלות לצרכן.
<שניר ניב: היום יש שני עררים שמונעים את קידום החלטת הממשלה בעניין האנרגיות המתחדשות, של המשרד להגנת הסביבה ושל משרד האוצר.
חנא סוייד: אולי תגיד על מה העררים.
<יצחק יוניסי: אחר-כך אפרט את הנושא מהצד של המשרד להגנת הסביבה.
<שניר ניב: בגדול, הדרגים המקצועיים, וגם אגף התקציביים ביניהם, מסוכמים על-ידי החלטת הממשלה ואנחנו בעד הסטה של מכסות מתרמו-סולאר ל-PV, שזה אמור לחסוך משהו כמו 2 מיליארד שקל למשק בשל הפרשי התעריף.
<שניר ניב: בנוסף אנחנו גם בעד הסטת מכסות רוח ל-PV שתביא התקדמות ואופק של משהו כמו 3 שנים ליזמים בתחום.
<שניר ניב: שר האוצר הגיש ערר לגבי ההחלטה בשל אי הסכמה על נוסח כיסוי העלויות ביהודה ושומרון במקרה של שינוי מדיני.
<שניר ניב: השר נימק את הערר שהגיש בכך שלא ניתן להצדיק את ההגנה הזאת לתחום האנרגיות המתחדשות בלבד או לתחום יהודה ושומרון בלבד.
<שניר ניב: לכן זה יוצר פה חשיפה של הממשלה לתביעות מצד גורמים רבים שיבקשו הגנה דומה.
חנא סוייד: המשרד להגנת הסביבה.
<יצחק יוניסי: שלום, הגשנו ערר לוועדת השרים לאנרגיות מתחדשות.
<יצחק יוניסי: דרשנו בוועדת השרים, במסגרת הסטת המכסות לצורך עמידה ביעדים, המשרד שלנו עשה עבודה וראינו שקיימת כיום מכסה של 160 מגה ואט לייצור אנרגיה בביו-גז והמכסה הזאת עד שנת 2020 לא תמומש.
<יצחק יוניסי: להערכת המשרד להגנת הסביבה, גם בהערכות השמרניות והטובות ביותר נגיע ל-100 מגה ואט ייצור חשמל מביו-גז.
<יצחק יוניסי: הווה אומר, יש כאן 60 מגה ואט שנמצאים, יש מכסה קיימת עבורם.
<יצחק יוניסי: הרשות פרסמה את המכסה, היא זמינה לכל דורש, אבל בפועל היא לא תמומש כי אין את הפוטנציאל האמיתי לייצור האנרגיה.
<יצחק יוניסי: זה עבודה שנעשתה לאחר ועדת השרים.
חנא סוייד: מה אומר הערר שלכם?
<יצחק יוניסי: אנחנו דרשנו להסיט 60 מגה ואט מתחום הביו-גז לטובת מתקני PV, שהם הטכנולוגיה הזמינה והנפוצה ביותר בישראל במכפלות הנכונות של יחס ייצור האנרגיה, והוכחנו גם בחוות דעת כלכלית שבנוסף זה גם חוסך כסף למשק, סדר גודל של 27 מיליון שקלים לפי נתוני רשות החשמל.
<יצחק יוניסי: "הלבשנו" אותם על העבודה שלנו וראינו שזה חוסך 27 מיליון שקלים בשנה.
<יצחק יוניסי: כרגע יש קונצנזוס בין כלל המשרדים לתמוך בפרויקט שלנו.
חנא סוייד: מוסא תראבין, יזם סולארי, בבקשה.
<מוסא תראבין: שלום לכולם.
<מוסא תראבין: אני יזמתי פרויקט לפני 5 שנים.
<מוסא תראבין: הייתי במכסה הראשונה של 300 קילו ואט שעברו אך הוציאו אותי מהתור.
<מוסא תראבין: איני יודע מה הסיבה לכך.
<מוסא תראבין: עכשיו אני מחכה כבר 5 שנים.
<מוסא תראבין: אני נציג של 70 משפחות, של קרוב ל-400 נפשות.
<מוסא תראבין: אני מרגיש עצמי מקופח.
<מוסא תראבין: לצערי הרב, המנהיגים הרשמיים במדינה שלנו נפטרו, כמו רבין זכרונו לברכה, כמו שמיר.
<מוסא תראבין: נשארו לנו פקידים שיודעים רק לדבר ולא לקיים.
<קריאה: את בן גוריון שכחת.
<מוסא תראבין: וגם בן גוריון זכרונו לברכה.
חנא סוייד: הוא היה שכן שלו.
חנא סוייד: הוא מהנגב.
<מוסא תראבין: כל גדולי האומה המכובדים שביקשו ליצור שוויון בין אזרחי המדינה לצערי הרב נעלמו ונשארו לנו פקידים שלא מכבדים.
<מוסא תראבין: אני לא יודע מה לעשות, אני חסר אונים.
<מוסא תראבין: לכן אני מבקש מכבוד יושב-ראש הוועדה להתייחס לעניין שלי ולקבל החלטה בענייני.
חנא סוייד: מי הוציא אותך מהתור?
<מוסא תראבין: רשות החשמל, ללא סיבה.
<מוסא תראבין: הם המציאו סיבה.
חנא סוייד: אתה מקופח סולארי.
חנא סוייד: אבקש אחר-כך להתייחס לעניין הזה.
<מוסא תראבין: אני יזם הפרויקט הבדואי הראשון אך לצערי הרב לא התקיים כלום.
<מוסא תראבין: צריך להתייחס גם למגזר הבדואי בעניין הזה.
<מוסא תראבין: תודה רבה, כבודו.
חנא סוייד: אנשי רשות החשמל, אתם מכירים את המקרה?
חנא סוייד: אל תענו עכשיו.
חנא סוייד: אודי גת, ראש המועצה האזורית חבל אילות, בבקשה.
<אהוד גת: אני ראש המועצה האזורית חבל אילות.
<אהוד גת: אני גם יושב-ראש הוועדה לאנרגיות מתחדשות של מרכז המועצות האזוריות.
<אהוד גת: ביקשת לשמוע גם על הצלחות אז אני רוצה להגיד אותן, כבוד היושב-ראש.
<אהוד גת: מאז שהתחלנו בחבל אילות את הפרויקט של אנרגיות מתחדשות לפני כמה שנים, היום כבר כ-50%-55% מהחשמל של כל אילת ואילות, בינתיים במהלך היום ולא בלילה, מיוצר בחבל אילות ב-8 שדות סולריים ובהרבה גגות בבתים וכולי.
<אהוד גת: זה מהלך שאם היינו מדברים עליו לפני 8 שנים לא היה קורה.
<אהוד גת: הוא קרה, בין היתר, בזכות משרד האנרגיה ורשות החשמל, אם כי אני חושב שאפשר היה הרבה יותר.
<אהוד גת: כלומר, אפשר לציין זכויות כשמגיע.
<אהוד גת: הם לא מקשיבים לי עכשיו, אנשי רשות החשמל, כי הם פותרים עכשיו את בעיית הבדואים אבל אמרתי עליכם דברים טובים, גם את הדברים הטובים.
<אהוד גת: בכל אופן, אנחנו חושבים שהאינטרס של מדינת ישראל, בין היתר, הוא לייצר אצלנו עוד, כי יש לנו את המרחב, יש לנו את השמש, יש לנו אנשים שאכפת להם.
<אהוד גת: מה שמונע את זה הוא עוד קצת מכסות, כל השאר קיים, וכמובן להשלים את קו החשמל שתקוע ולא נגמר מאשקלון או ממרכז הארץ לנגב.
<אהוד גת: אני חושב שזאת צריכה להיות המשימה מספר אחת.
חנא סוייד: איך זה קשור אליכם?
<אהוד גת: זה קשור כי כשאנחנו נוכל לייצר יותר מאשר התצרוכת המקומית, ואנחנו מקווים שזה יקרה בקרוב, נוכל לייצא חשמל גם לאזורים אחרים במדינה אם יהיה קו חשמל שיוכל לשאת את זה, וכרגע זה לא אפשרי.
<אהוד גת: לנגב סוף-סוף יש משהו שיש בו גם יתרון יחסי וגם יתרון מוחלט.
<אהוד גת: אמרתי חלק מהדברים – כמובן השמש שקמה לעבוד בכל בוקר, כפי שהנשיא שמעון פרס אמר, וקרקע ותשתיות בסיסיות ואנשים שאכפת להם.
<אהוד גת: אבל אני רוצה שכל הנוכחים כאן יידעו, בנגב מתים יותר תינוקות, אנחנו מתים בכלל צעירים יותר מאשר בכל מקום אחר, יש קושי בנגישות שלנו לכל מיני שירותים.
<אהוד גת: יש רק פתרון אחד איך לפתור את הבעיה הזאת, ואדוני היושב-ראש אתה יכול להיות מעורב בזה באופן משמעותי, וזה להביא עוד אנשים לנגב.
<אהוד גת: המכסות והאנרגיה הסולארית סוף-סוף זה דבר שהנגב יכול ליהנות ממנו ובעזרת המכסות להגדיל את מספר התושבים שלו.
<אהוד גת: אם בחבל אילות, שפרוש על פני 13% משטח מדינת ישראל, חיים 4,300 תושבים אפשר להכפיל את מספרם אם יהיו יותר פרנסה, יותר כלכלה, יותר פעילות כלכלית, יותר עבודה ועוד מכסות ועוד שדות וכולי.
<אהוד גת: יש את הכול.
<אהוד גת: התוכניות מוכנות.
<אהוד גת: יש קרקע ושמש.
<אהוד גת: יש חממה טכנולוגית שהמדינה החליטה להקים אצלנו.
<אהוד גת: יש יזמים נכונים, יש רשויות שתומכות ומלוות ומקדמות.
<אהוד גת: מבחינה לאומית זה חשוב, כפי שדיברנו: גם סביבה וגם עצמאות אנרגטית.
<אהוד גת: מבחינה בין-לאומית זה חשוב: החלטות והתחייבויות.
<אהוד גת: אנחנו יודעים שיש החלטות ממשלה ויש גם סטטוטוריקה, שלקח זמן לקיים ולהחליט.
<אהוד גת: יושב מאחורי אפרים שלאין שהיה שותף מוביל בתמ"א שנעשתה במיוחד לעניין הזה.
<אהוד גת: הכול נעשה, כל התשתית קיימת מכל הכיוונים.
<אהוד גת: כל שנשאר הוא לחבר את הכול ביחד וליצור עבודה, כלכלה, פרנסה בנגב.
<אהוד גת: כבוד היושב-ראש, אתה יכול להיות חלק נכבד בהחלטה הזאת.
חנא סוייד: אינשאללה.
חנא סוייד: יוסי יהודיין, נציג איגוד הרוח הישראלי, תציג את עצמך בבקשה.
<יוסי יהודיין: אני גם נציג של איגוד הרוח וגם יזם בתחום.
<יוסי יהודיין: באופן נורא ממוקד וקצר, עיקר הבעיה שלנו כרגע איתה אנחנו מתמודדים נוגעת לתמ"א.
<יוסי יהודיין: התמ"א, כפי שאמורה "להיסגר" בקרוב, כמעט ולא מאפשרת הקמה של טורבינות רוח בינוניות ומקשה מאוד על הקמה של טורבינות רוח גדולות.
<יוסי יהודיין: אני מקווה שבדיונים הבאים הוועדה תוכל להתמודד גם עם הנושא הזה.
חנא סוייד: נרשום לך קרדיט לישיבות הבאות.
חנא סוייד: .. רון אדם ממשרד החוץ, בבקשה.
<רון אדם: תודה.
<רון אדם: אם נצליח לחבר את המחשב אראה לכם משהו בהמשך הדברים.
<רון אדם: אני באגף הכלכלי של משרד החוץ.
<רון אדם: האחריות שלי היא ארגונים בין-לאומיים, בין השאר ה-OECD, אבל יש ארגון נוסף שאני רוצה לציין לתשומת לבכם – הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיות מתחדשות, שהיא ה"האב" העולמי שהולך ומקבל מקום בנושא של מידע בתחום האנרגיות המתחדשות.
<רון אדם: הייתי אומר שהיא "האב" אולטימטיבי.
<רון אדם: כיום היא מקור למידע עדכני ניטרלי ולגיטימי, מקור מרכזי ליצירת מדיניות לאומית בתחום, מסייעת בתוכניות לאומיות, בתעריפים, בתכנון כל ה-stakeholders במדינות.
<רון אדם: היא מרכז לרישות עסקי, מה שנקרא, networking בתחום הזה.
<רון אדם: הוועידות שלה מכנסות את כל האנשים שמומחים בתחום.
<רון אדם: היא נקראת IRENA – הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיות מתחדשות.
<רון אדם: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם שישראל חברה בארגון הזה משנת 2009.
<רון אדם: אני אישית הנציג הקבוע של ישראל לארגון.
<רון אדם: הגשתי את כתב ההאמנה לפני כ-3 שבועות.
<רון אדם: המטה של הארגון נמצא באבו-דאבי.
<רון אדם: אנחנו יותר ויותר פעילים בארגון.
<רון אדם: הארגון בראש ובראשונה מעודד את המודעות של מדינות להשתמש באנרגיות מתחדשות.
<רון אדם: כאשר הוא עושה השוואות וסטטיסטיקות אז מצבנו כמובן – וזה נאמר קודם – לא משהו.
<רון אדם: הפוטנציאל הוא כמובן גדול מאוד.
<רון אדם: מבחינת מידע אני רוצה להציג שתי דוגמאות.
<רון אדם: ראשית, יש לארגון אטלס רוחות פתוח לשימוש הקהל בכל העולם.
<רון אדם: האטלס הזה מציג את מצב הרוח והפוטנציאל.
חנא סוייד: הוא "מכסה" את ישראל גם ברזולוציה סבירה?
<רון אדם: הוא "מכסה" את כל העולם.
<רון אדם: כפי שאמרתי, ישראל חברה והגשתי כתב אמנה כנציג הקבוע לארגון.
<יהודה סקר: היית שם?
<רון אדם: מן הסתם, כן.
<רון אדם: הרזולוציה היא קילומטר עד 5 קילומטרים כך שמומלץ להשתמש באטלס הזה.
<רון אדם: דבר נוסף שאני רוצה להראות לכם, זה אתר האינטרנט של הארגון.
<רון אדם: אני ממליץ לכולם להכיר אותו.
<רון אדם: כולם עוסקים בנושא שהארגון הזה עוסק בו.
<רון אדם: זה דף הבית שבו אפשר לבחור, למשל Renewable energy country profile.
<רון אדם: אם בודקים למשל את יבשת אפריקה אפשר לראות, אם שמים את הסמן על שמה של איזו מדינה מקבלים מידע ראשוני על מצב האנרגיות המתחדשות מבחינת אחוזים באותה מדינה.
<רון אדם: שימו לב, זה מאוד מעניין.
<רון אדם: במדינות אפריקה כמובן יש לזה סיבה, יש להם אנרגיות מתחדשות באחוזים עצומים אבל זה בגלל שהם משתמשים בשריפת עצים.
<רון אדם: בכל אופן, אם הולכים ליבשת אחרת, למשל המזרח התיכון- - -
<קריאה: יש פה השוואות של עלויות?
<רון אדם: יש פה גם השוואות של עלויות.
חנא סוייד: זה בעצם הזמנה לכל אחד לבקר באתר האינטרנט.
<רון אדם: אם לוחצים פעמיים על שם מדינה זה נותן שני עמודים עם הרבה מאוד מידע.
<רון אדם: אני ממליץ להיכנס ולהסתכל.
חנא סוייד: דן שילה, בבקשה.
<דן שילה: אני אחד מן היועצים שקיימים בשוק הסולארי בעיקר אבל גם בתחום הרוח.
<דן שילה: אנחנו, אולי בניגוד לשאר היועצים שעובדים בארץ, עובדים גם בחוץ לארץ.
<דן שילה: רציתי להגיד כמה דברים.
<דן שילה: אתחיל בדוגמה שעכשיו אני עובד עליה בקנדה.
<דן שילה: בקנדה היתה מכסה שנסתיימה באוקטובר 2013.
<דן שילה: התחלפה שם ממשלה ובכל זאת החליטה רשות החשמל בקנדה, בלי לחכות לממשלה החדשה, להוציא מכסה חדשה עם תעריף שהוא כמובן הרבה יותר גבוה כי שם כמות השמש נמוכה יותר, אבל עדיין היא מכסה, וכך זה מתקדם.
חנא סוייד: איפה בקנדה?
<דן שילה: באונטריו.
<דן שילה: עכשיו זה נהיה שם מאוד-מאוד פופולרי.
<דן שילה: זה נקודה ראשונה.
<דן שילה: נקודה שנייה היא בהתייחס לגז הטבעי.
<דן שילה: בגז הטבעי יש לנו היום X יצרנים פרטיים שמכסים כבר כ-10% לפחות מן השוק, או אפילו יותר.
<דן שילה: משיחותי בנושא הזה מתברר שאם תהיה איזו בעיה באספקת גז החבורה הזאת יושבת עם רזרבה של 4 שעות, זאת אומרת הם יוצאים החוצה.
<דן שילה: תקלה באספקת הגז והם לא שם ל-10%, 15%, 20% מהשוק.
<דן שילה: אם היו יותר אנרגיות מתחדשות- - -
חנא סוייד: זה ביטחון אנרגטי, מה שנקרא.
<דן שילה: הראו פה כל מיני מצגות.
<דן שילה: למשל מצגת שמתארת את החלוקה של משרד האנרגיה: כמה לאנרגיית רוח וכמה לביו-מאסה וכן הלאה.
<דן שילה: אם מ-2010 800 מגה ואט של אנרגיית רוח תקועות, כבר 4 שנים, ועכשיו מתחילים לדבר על זה שאולי יזיזו.
<דן שילה: 4 שנים עברו.
<דן שילה: סליחה למשרד לביטחון פנים, אני לא יודע על מה אתה מתגאה, בדצמבר עשית מכרז ליועץ.
<דן שילה: נו.
חנא סוייד: זה כבר גולש.
<דן שילה: אני לא רוצה לגלוש.
<דן שילה: אני רוצה לדבר על הדברים החשובים.
<דן שילה: הדבר הכי חשוב לדעתי, ואמרתי את זה גם בישיבה קודמת של ועדת הכלכלה, הוא להחזיר את המכסות.
<דן שילה: זה הדבר הקריטי, כל הקטע של המונה נטו, שאנשים דוחים את ההחלטות שלהם.
<דן שילה: 400 מגה ואט שהוקצו בסוף שנת 2012 ו-7 מגה ואט שקיימים היום – אני מקווה שאדוני שם לב לנתון הזה, 7 מגה ואט מתוך 400 קיימים היום – אז אנשים דוחים את ההחלטות.
<דן שילה: ברגע שיש מכסות ויודעים שיש deadline אז הדברים מתקדמים במהירות כפי שצריך.
חנא סוייד: אתה אומר: תחזירו את המכסות.
<דן שילה: אפילו באותו תעריף.
<דן שילה: אתם רוצים להגיד שהמונה נטו שווה נניח 52 או 53 אגורות בחיסכון בכך שלא צורכים חשמל, בבקשה, תקבעו מכסה ב-52-53 אגורות ולא תפסידו גרוש.
<דן שילה: המדינה אומרת שהענף מסבסד את העלות.
<דן שילה: תודה.
חנא סוייד: דרור בוימל מן החברה להגנת הטבע, בבקשה.
<דרור בוימל: שלום, תודה רבה על ההזדמנות לדבר.
<דרור בוימל: אני רוצה לדבר דווקא על משהו שלא הוזכר כאן עד עכשיו.
<דרור בוימל: מדברים על התועלות של אנרגיות מתחדשות, שהן באמת קיימות והן באמת חשובות.
<דרור בוימל: חשוב שהנושא הזה יתקדם, אבל בכל זאת יש עוד כמה נושאים סביבתיים שלא עלו כאן על שולחן הוועדה היום וחשוב שישימו לב אליהם.
חנא סוייד: זו בדיוק המטרה שאמרתי בהתחלה, אנחנו רוצים להציף את כל העניינים הרלוונטיים.
<דרור בוימל: אני שמח שהגעתי כדי להציף את הנקודה הזאת, שלא עלתה עד עכשיו.
<דרור בוימל: נושא המגוון הביולוגי, שזה עוד מאבק עולמי שהיום לכולם ברור שחייבים לעסוק בו, הוא נושא חשוב.
<דרור בוימל: לא אגיד אם יותר או פחות, אבל הוא בהחלט נושא חשוב.
<דרור בוימל: מבינים שגם ההשלכות שלו עלינו, על החיים שלנו על כדור הארץ, הן השלכות קריטיות.
<דרור בוימל: הנושא הזה לא עלה כאן.
<דרור בוימל: מדינת ישראל היא אחת המדינות המעניינות בעולם בהקשר הזה בשל הצפיפות של המגוון הביולוגי שקיים לנו כאן והחשיבות שלה בהיותה גשר בין שלוש יבשות, באופן כללי, ובוודאי כאשר מדובר על בעלי כנף, על ציפורים.
<דרור בוימל: יש לה חשיבות אדירה מבחינה עולמית, מבחינה איכותית, הרבה יותר מאשר ביחס לגודל שלה וליכולת שלה לתרום לנושא האנרגטי בעולם.
חנא סוייד: איך זה מתקשר לאנרגיות ירוקות?
<דרור בוימל: איך זה מתקשר?
<דרור בוימל: יש לנו בגדול שתי טכנולוגיות.
<דרור בוימל: אנחנו מדברים על פנלים סולאריים, שתופסים שטחים.
<דרור בוימל: בסופו של דבר כשאנחנו מכסים את הקרקע בפנלים סולאריים אנחנו פוגעים בשטחים האלה.
<דרור בוימל: עשינו גם עבודה בזמנו, ויש עוד הרבה מאוד עבודות בתחום הזה.
<דרור בוימל: בכיוון הזה לגמרי צריך לדחוף לגגות.
<דרור בוימל: צריך לזכור שכאשר זה בגגות אנחנו לא מאבדים שטח, וזה חשוב.
חנא סוייד: אתה חושב ש-1,000, 2,000 או 5,000 דונם תכסית קרקע שחסרים בגלל פנלים יכולים להשפיע על ה-diversity?
<דרור בוימל: קודם כול, זה לא הפיתוח היחיד שנישא על גבי הקרקע, צריך לזכור את זה.
<דרור בוימל: זה לא הדבר היחיד, יש את זה ועוד כמה דברים.
חנא סוייד: אני מתכוון לגופו של עניין.
חנא סוייד: האם זה יכול להוות שינוי קריטי?
<דרור בוימל: לגופו של עניין, יש מקומות שלחלוטין נגיד: לא, כאן לא מתאים.
<דרור בוימל: יש מקומות שנגיד שזה בסדר.
<דרור בוימל: כלומר, זה לא התנגדות טוטלית אבל צריך להבין את הסוגיה הזאת כי הנושא של הקרקע הוא נושא קריטי.
<דרור בוימל: צריך לזכור לשם מה אנחנו מקצים את ה-4,000 דונם.
חנא סוייד: בגלל זה אתה אומר שגגות עדיף כמובן.
<דרור בוימל: בוודאי.
<דרור בוימל: הנקודה השנייה היא נושא הרוח.
<דרור בוימל: מדינת ישראל היא אחת הנקודות הכי חשובות בעולם, אם לא הנקודה הכי חשובה בעולם מבחינת בעלי כנף.
<דרור בוימל: חצי מיליארד ציפורים חולפות כאן בכל עונת נדידה, בכל אביב ובכל סתיו, ציפורים שחולפות בין אירופה לאפריקה וכמובן גם מאסיה ליבשות הללו.
<דרור בוימל: צריך לזכור את הנקודה הזאת.
<דרור בוימל: בהקשר הזה הבחינה של טורבינות הרוח צריכה להיות מאוד-מאוד מדוקדקת.
<דרור בוימל: יש אתרים בארץ שפשוט חד-משמעית אסור-אסור-אסור להקים בהם טורבינות רוח, ולצערנו אין הרבה מאוד אתרים שאפשר להגיד שזה לגמרי בסדר.
חנא סוייד: אבל בטח בתמ"א יש התייחסות לעניין.
<דרור בוימל: יש התייחסות.
<דרור בוימל: העבודה שנעשתה על התמ"א היתה עבודה טובה בסך הכול.
<דרור בוימל: לא כל האתרים שהיינו רוצים שלא יהיו שם נגרעו.
<דרור בוימל: לא בתמ"א אלא בוועדה שהיתה במקביל, שאיתרה מתחמים.
<דרור בוימל: יש שם מתחמים שאנחנו פחות מרוצים מהם.
<אליהו אבישר: יש טורבינות שהן קונוסיות, שהן לא- - -
<אהוד גת: בסטנדרטים האלה גם הקיבוץ שלי, קיבוץ קטורה, לא היה קיים, לא רק השדות הסולאריים לידו.
חנא סוייד: אבל בכל זאת הוא מדבר לעניין, נושאים מאוד אקטואליים.
חנא סוייד: זה בהחלט עוד זווית ראייה.
<אהוד גת: יש טורבינות שהן לא עם מוטות כנפיים אלא טורבינות שמסתובבות.
<אהוד גת: אם היינו מנצלים כל עמוד גבוה, עמוד תאורה גבוה שנמצא בכבישים כקונוס ליצירת אנרגיה היינו יכולים לעשות את זה גם כן לשימוש באנרגיית הרוח.
<דרור בוימל: אני כמובן לא התייחסתי לטכנולוגיה כזאת או אחרת.
<דרור בוימל: אני מתייחס לטכנולוגיה הנפוצה.
חנא סוייד: הצגת את זה באופן ברור מספיק.
חנא סוייד: נועם סגל, הפורום הישראלי לאנרגיה, בבקשה.
<נועם סגל: תודה רבה, חבר הכנסת סוייד.
<נועם סגל: אני מצטרף לדברים שאמר איתן פרנס.
<נועם סגל: אני חושב שזו הפעם הראשונה שהבית הזה עוסק בצורה מסודרת, בצורה מקיפה ומעמיקה בנושא אנרגיה מתחדשת.
<נועם סגל: אני חושב שכל האנשים שיושבים פה בחדר מסכימים על הנחיצות של אנרגיה מתחדשת.
<נועם סגל: אנחנו בפורום הישראלי לאנרגיה ערכנו מחקר, שהראה שעד שנת 2040 אפשר לייצר 95% מהחשמל במדינת ישראל מאנרגיה מתחדשת, כאשר 80% מזה הוא בעלות דומה ואפילו נמוכה מאנרגיה מחצבית.
<נועם סגל: כלומר, היעד שלנו הוא מיצוי המקסימום.
<נועם סגל: למרבה הצער, המדיניות של הממשלה היא מדיניות של המינימום.
<נועם סגל: אנחנו מדברים על 5%, על 10%.
<נועם סגל: משרד האנרגיה בעיקר רואה באנרגיות המתחדשות איזה סרח עודף שצריך איכשהו לתת כדי שירגישו טוב עם עצמם.
<נועם סגל: אני רוצה להתייחס לדבר שהזכרת בפתח דבריך, לגבי ועדת יוגב.
<נועם סגל: עם כל הכבוד לשיחות שלנו פה בחדר, הדברים האמיתיים נחתכים בחדרים סגורים במקומות מרוחקים מכאן, למרות שלדעתי הרפורמה במשק החשמל ואימוץ החלטות ועדת יוגב יגיעו לדיון גם בבית הזה.
<נועם סגל: בסופו של דבר מה שיקבע את גורל האנרגיה המתחדשת בישראל הוא לא המכסות של רשות החשמל ולא המדיניות של משרד האנרגיה אלא מה שיוחלט בהמלצות ועדת יוגב, כי כל התחנות הפוסיליות שאמורות להיות מוקמות שם בסופו של דבר מבחינת העלות הכלכלית "יקברו" את האנרגיה המתחדשת.
<נועם סגל: אנחנו רואים את זה באירופה.
<נועם סגל: למעשה אנחנו רואים באירופה שיש תחנות פוסיליות שעומדות שוממות בגלל שאירופה עברה לאנרגיה מתחדשת, ואילו פה הולכים בדיוק בכיוון ההפוך.
<נועם סגל: גם איתן פרנס ציין את זה.
<נועם סגל: היום חברות החשמל בעולם כולו משנות את המודל למודל של אנרגיה מבוזרת.
<נועם סגל: זה לא סותר אלא תומך באנרגיה מתחדשת, זה תומך בגז הטבעי, בכל נושא המיקרו טורבינות.
<נועם סגל: זה היום המקום שאליו העולם צועד.
<נועם סגל: ורק במדינת ישראל מדברים על פחם, מדברים על אנרגיה גרעינית.
<נועם סגל: זו התוכנית הגדולה של משרד האנרגיה למדינת ישראל – תחנת כוח גרעינית, שגם גורמים בתוך המשרד מודים שזה לא ריאלי.
<נועם סגל: אני מצפה ומקווה לשידוד מערכות ואני חושב שלדיונים כאן ולכלל העבודה של הוועדה הזאת יש חשיבות עצומה.
<נועם סגל: אני מאוד מקווה שכל הגורמים יירתמו כדי לסכל את הכיוון הזה של ועדת יוגב ולהציל את האנרגיה המתחדשת.
חנא סוייד: אני רוצה להרגיע קצת ולהזכיר עוד גורם אחד בעניין הזה.
חנא סוייד: לפני יומיים מנכ"ל קרן הפנסיה הגדולה בנורבגיה, שמנהלת 70 מיליארד דולר, החליט שהקרן שלו לא משקיעה בחברות שמתעסקות באנרגיות פוסיליות.
חנא סוייד: ה"טרנד" הזה שכיח בארצות-הברית ובעולם.
חנא סוייד: הוא עדיין לא תפס מאסה קריטית אבל יש "טרנד כזה", כאשר קרנות מוסדיות, עם מודעות סביבתית כמובן, אומרות שהן לא משקיעות בחברות שמייצרות חשמל מאנרגיות פוסיליות.
חנא סוייד: זה אולי ירגיע אותך במקצת.
חנא סוייד: אתה אומר שאתה רוצה שזה יגיע אלינו לכאן.
<נועם סגל: אפילו סעודיה, ממלכת הנפט, משקיעה היום באנרגיה מתחדשת הרבה יותר מישראל.
חנא סוייד: הנה, באבו-דאבי.
חנא סוייד: מה, חסר להם נפט שם?
חנא סוייד: עדי מינץ, בבקשה.
<עדי מינץ: אני רוצה להתייחס בקצרה לשלוש נקודות.
<עדי מינץ: נקודה ראשונה, הבעיה המרכזית בסופו של דבר היא תודעה ציבורית שיורדת למטה, לתודעה של הממשלה, שאולי היתה יותר בממשלה הקודמת אך בממשלה הנוכחית לא קיימת בכלל.
<עדי מינץ: רשות החשמל ומשרד האוצר מובילים נגד התודעה הזאת על החשיבות של אנרגיות מתחדשות.
<עדי מינץ: רק בתור דוגמה, מה הכותרת של השימוע שיצא לטובת הורדת התעריפים ברוח?
<עדי מינץ: הכותרת היתה "חסכנו למדינת ישראל כך וכך מאות מיליוני שקלים".
<עדי מינץ: כלומר, אין חזון, אין הבנה איפה הם בכלל נמצאים, למה הם משרתים את הציבור.
<נורית פלתר: אני מרגישה שאני כל הזמן צריכה להתנצל על כך שאני שומרת גם על הציבור כאן.
<נורית פלתר: הוא מעיר על הכותרת של ההודעה לעיתונות.
<עדי מינץ: הכותרת היא "חסכנו כך וכך מאות מיליוני שקלים", זה הדבר המרכזי.
<נורית פלתר: אני שמחה, כי גם איתן פרנס ביקש שאני אחביא את המידע הזה מהציבור.
<נורית פלתר: אני קצת לא מבינה אתכם כיזמים בהקשר הזה.
חנא סוייד: יש כאן הצפת עמדות ודעות, אז בואו נשמע את הדברים בסובלנות.
חנא סוייד: כמובן אם יש משהו שמצריך להגיב אתן גם הזדמנות להגיב, בהחלט, אין בעיה, זה בסדר גמור ולגיטימי.
<עדי מינץ: עובדתית, באירופה, בגרמניה יש כבר 25% לאנרגיות מתחדשות.
<עדי מינץ: זה סתם דוגמה, כאשר אצלנו סוף-סוף הגענו ל-1%.
<עדי מינץ: הנקודה השנייה, יש בעיה קשה מאוד ביהודה ושומרון.
<עדי מינץ: בכלל האנרגיות המתחדשות ביהודה ושומרון הם פרויקטים של שלום.
<עדי מינץ: אנרגיה ביהודה ושומרון משמשת את כל האוכלוסייה וגם ההסדרות שכבר היו מאפשרות לכל האוכלוסייה, כולל בשטחי B וכולל בשטחי A, להקים ולהוביל באנרגיות מתחדשות.
<עדי מינץ: דא עקא, הבעיה המרכזית היא האימוץ של ההסדרות של רשות החשמל.
<עדי מינץ: לדוגמה, ההסדרה של רשות החשמל בנושא טורבינות רוח היתה בנובמבר 2011.
<עדי מינץ: עד היום – ויושב פה האיש שעושה את כל המאמצים כדי שזה יקרה, סעיד קאסם שהוא קמ"ט חשמל, עושה את כל המאמצים שזה יקרה ויש חסמים על גבי חסמים שלא מאפשרים לו לקדם את האימוץ.
<עדי מינץ: עד היום לא אומצה עדיין ביהודה ושומרון ההסדרה שהיתה בנובמבר 2011.
<עדי מינץ: אנחנו עובדים, אנחנו מקדמים, אבל בסופו של דבר ברגע שנגיש את הבקשות לרישיונות מותנים – אין למי להגיש כי ההסדרה הזאת לא קיימת, שלא לדבר על האימוץ של התמ"א שעדיין לא התקבלה בישראל.
<עדי מינץ: נקודה שלישית, נאמר כאן על-ידי נציג משרד האוצר מה כרגע עוצר את ההחלטה של ועדת השרים לאנרגיות מתחדשות שנתקבלה בינואר השנה.
<עדי מינץ: כלומר אנחנו מדברים על 5 חודשים מאז התקבלה ההחלטה ושום דבר לא זז.
<עדי מינץ: מה שעוצר פה הוא פוליטיקה.
<עדי מינץ: תבינו את הסיטואציה, ישבו שרים – ולא צריך להגיד פה כרגע מי הם השרים – והחליטו החלטות, החליטו להעלות את הנושא הזה להחלטת ממשלה.
<עדי מינץ: זה יעלה בממשלה, יעלו ביחד שני הנושאים – שהפרידו אותם – בממשלה וברוב של שרים יתקבלו החלטות.
<עדי מינץ: מסיבות פוליטיות, יש מי שעושה הון פוליטי על הגב של החבר'ה הטובים האלה, ואפילו לא אומר להם מה הסיבה ועוצר את התהליך הזה.
<עדי מינץ: אני אומר לך שהוויכוח הזה קיים אפילו בתוך לשכת שר האוצר נכון לאתמול.
<עדי מינץ: כך שההתערבות שלכם בעניין הזה כרגע מאוד-מאוד-מאוד משמעותית, לסיים את הפארסה הזאת, שהיא פארסה פוליטית ואין לה שום נגיעה כרגע בכלל, לא לשאלה איך מקדמים את האנרגיות המתחדשות ולא לשאלה איך מחזירים את מדינת ישראל ליעדים ולחזון שלה.
חנא סוייד: על זה אמרו שבישראל הכול פוליטי, גם אנרגיות ירוקות.
חנא סוייד: אבל בהחלט העלית כאן נקודות שבטח נתייחס אליהן בהמשך.
חנא סוייד: מקסים ראקוב, מנכ"ל חברת "רנסו", בבקשה.
<מקסים ראקוב: אני מנהל את חברת "רנסו" שהיא יצרן של טורבינות רוח קטנות.
<מקסים ראקוב: אני רוצה להתייחס קודם כול לבעיה העיקרית שלנו.
חנא סוייד: זאת חברה ישראלית?
<מקסים ראקוב: היא חברה ישראלית, יצרנית של טורבינות רוח קטנות.
<מקסים ראקוב: הבעיה העיקרית שלנו כרגע היא נושא הסטת המכסה.
<מקסים ראקוב: כל הרעיון הזה – ואני חוזר על מה שאיתן פרנס אמר – הוא פגום מן היסוד, שמאלצים אותי לסמוך על הצהרתו של איתן פרנס וההיפך, שלוקחים את המכסה של טורבינות רוח ומעבירים אותה לשמש.
<מקסים ראקוב: זה לא אמור להיות כך.
<מקסים ראקוב: ועוד בנימוק של למעשה "הרצחת וגם ירשת".