GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חנא סוייד: מה שעלה מהדיון עד כה הוא החשיבות של הדיבור, של ההתייעצות, של הצפת הבעיות ודיון אמיתי בין הגופים השונים, כמובן ביוזמת הרשות, משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים, עם ה-stakeholders, עם השחקנים השונים, על מנת להגיע לנוסחה שתיקח בחשבון את כל הפרמטרים הפעילים כאן.
חנא סוייד: מצד אחד, גם את הרף התחתון והעליון, הקטנה והגדלה, את ההשקעה והחזר ההשקעה, את ההיבטים הכלכליים של התקנות האלה, כי בוודאי יש להן השלכות כספיות.
חנא סוייד: יש כאן גם נושאים של טעם טוב, תצהירים בפני עורך-דין וכן הלאה.
חנא סוייד: אני חושב שצריך להגיע לניסוחים כאלה בטוב טעם עם הגופים השונים כך שזה לא ייראה כמו גננת וילדים אלא ייראה מיזם משותף של כל השחקנים ביחד.
חנא סוייד: לא אכנס בשלב הזה להקראה של התקנות ולדיון בהן, אפילו לא בדברים שמוסכמים, כי חבל.
חנא סוייד: כשניגש להקראה הדיון במה שמוסכם לא יארך זמן רב אז נעשה את זה בנשימה אחת.
חנא סוייד: המסקנה העיקרית מהדיון הזה היא שאכן יש הרבה שחקנים, כמעט כל המשק מעורב בעניין הזה.
חנא סוייד: מחברת החשמל שמייצרת את החשמל ועד קופות-החולים ועד בתי-המשפט, משרדי הממשלה, התעשייה, כולם.
חנא סוייד: לכן צריך באמת לקיים דיאלוג אמיתי מתוך פתיחות מקסימלית על מנת להגיע לניסוח של התקנות שיהיה מקובל.
חנא סוייד: שאנחנו נשיג את המטרה, מצד אחד, ומצד שני לא נכביד ולא ניצור תקנות שאנשים ועסקים ינסו לברוח מהן או לעשות "תחמונים" כדי לא להיכנס לקטגוריה הספציפית הזאת.
חנא סוייד: זו המלצתי, זו המסקנה שאני מגיע אליה מהדיון היום.
חנא סוייד: בבקשה, תאמר דברי סיום, אבל לא נפתח עכשיו את הדיון.
<יחזקאל ליפשיץ: בעיקרון, יש הסכמה גורפת, גם בין כלל משרדי הממשלה וגם עם התאחדות התעשיינים לגבי הורדת הרף, שכפי שנאמר לפני כן נובעת מהחלטת ממשלה.
<יחזקאל ליפשיץ: כל המחלוקת היא רק לגבי היישום.
<יחזקאל ליפשיץ: לכן ההצעה של משרד המשפטים היא להגיש את זה בנפרד.
חנא סוייד: מה שמוסכם, דברים שהם כתוצאה מהחלטת ממשלה, צריך לקחת אותו בחשבון.
חנא סוייד: אני לא פותח את זה ממש from the scratch, מה שנקרא, מהאפס.
חנא סוייד: אני פותח את זה, ואני רואה חשיבות שאתם תוציאו איזה קול קורא ותפרסמו לכל הגופים המעוניינים, למי שרוצה להציע, להיפגש, לקבל הנחיות, להבין אולי.
חנא סוייד: לא לכולם יש את הידע שיש לכם 28 שנים.
חנא סוייד: אחרי 28 שנים במקצוע אחד אפשר להסביר כל דבר לכל אחד.
חנא סוייד: זו המסקנה העיקרית שלנו מהדיון היום.
<יחזקאל ליפשיץ: אפשר לבקש, אדוני, שתקבע אולי כבר מועד לדיון בנושא התקנות?
<יחזקאל ליפשיץ: הוועדה הזאת בוודאי עמוסה מאוד ואם תוכל להגביל אותנו – אני מבקש שתגביל אותנו בזמן כדי שנוכל לבוא לוועדה שוב ולהציג את המסקנות מהדיון שנערך.
חנא סוייד: אתה רואה שמנהלת הוועדה ערה למה שהולך כאן, לדעות השונות, לאינטרסים השונים ולשחקנים השונים.
<אדי בית הזבדי: אנו חוששים שכאשר נפתח את זה לדיונים אז זה "יימרח" עוד 4 שנים.
חנא סוייד: אתה רוצה להגיד לי שלא תפתח את זה לדיונים?
חנא סוייד: זה בניגוד מוחלט למה שאמרתי.
<אדי בית הזבדי: נפתח את זה לדיונים אבל התשובות שאקבל הן- - -
חנא סוייד: הטענה שלך היא שאם נקבע איזה תאריך יעד אז כולם יתיישרו על-פיו.
<לאה ורון: אתם ממילא תצטרכו להעביר לוועדה נוסח מתוקן של התקנות.
<אדי בית הזבדי: לא נצטרך להעביר נוסח חדש.
<אדי בית הזבדי: נבקש רק להוריד משפט אחד.
<אורן תמיר: יש בהחלט אפשרות שיצטרכו להעביר נוסח חדש.
<לאה ורון: תקבעו אתם את הזמן מתי תעבירו נוסח מתוקן.
חנא סוייד: נציג משרד המשפטים אמר כאן בצורה הברורה ביותר – אני שאלתי אותו האם מדובר בתקנות אלטרנטיביות והוא אמר: כן.
<אורן תמיר: יהיו שינויים בחלק מן הסעיפים.
חנא סוייד: זה לא שמוחקים את הכול, אלא יוגשו תיקונים.
חנא סוייד: פה נשמעו דעות וחששות שיש להן בסיס.
חנא סוייד: צריך לקחת את זה בחשבון.
חנא סוייד: צריך לקיים תהליך התייעצות נורמטיבי וכפי שאתה יודע זה זרימה חופשית של מידע מצד אחד לצד שני, זה לא רק חד-סטרי אלא צריך להיות דו-סטרי.
<אורן תמיר: זה ברור, אדוני.
<אורן תמיר: פשוט החשש של המשרד הוא שהדברים יתעכבו שוב ויש חשיבות גדולה מאוד לתקנות הללו.
<אורן תמיר: בגלל זה ההצעה היתה קודם כול להעביר פלח מתוך התקנות שהוא מוסכם ולא שנוי במחלוקת, ולגבי היתר שיש לו השלכות כאלה או אחרות והוא טעון כל מיני תיאומים ייערך דיון.
<אורן תמיר: אם אדוני לא רוצה להעביר- - -
חנא סוייד: זה לא בסמכותי.
חנא סוייד: יש יושב-ראש ועדה ויש מנהלת ועדה.
<אורן תמיר: אדוני רשם בפניו את הבקשה של המשרד ואת הדחיפות שהוא רואה בעניין הזה.
<אורן תמיר: נעשה כל מאמץ.
<לאה ורון: אדוני אולי לא יודע שהתקנות התקבלו בוועדה רק בפברואר.
<לאה ורון: אחרי כל-כך הרבה שנים וכל-כך הרבה עבודה אנחנו מדברים על תקנות שהתקבלו בוועדה בפברואר.
<לאה ורון: כך שממילא ברור שככל שהמשרד יזדרז ויגיש תיקונים או יגיש פנייה לוועדה, לאחר שהם ייפגשו ויקיימו את הבקשות שאדוני ביקש אותם, אז הוועדה תמצא לנכון לשים את התקנות על סדר היום.
חנא סוייד: צאו לעבודה.
חנא סוייד: יש פה אוזן קשבת.
חנא סוייד: אני חושב שאין אף אחד שרוצה "לתקוע" את התקנות.
חנא סוייד: רק תביאו את המוצר המוגמר לאחר תהליך ההתייעצות שהצבעתי עליו.
יעקב אשר: צהרים טובים לכולם.
יעקב אשר: אנחנו מתחילים לדון עכשיו בפרק ה', סעיף 65.
יעקב אשר: אבקש שתאמרו מספר מילים על המהות של הסעיפים שנעבור עליהם.
<שרית זוכוביצקי-אור: לא נתחיל מסעיף 52?
יעקב אשר: מאחר ובישיבות הקודמות ביקשו מסמכים כאלה ואחרים, ימשיך את זה היושב-ראש שניהל את הישיבה הקודמת.
<איתי עצמון: לפני ההקראה, אולי תוכלי בשני משפטים להציג את הפרק באופן כללי.
יעקב אשר: יש לך משהו דחוף לומר לקראת הדיון בפרק הנוכחי?
<שמואל יוסף השמשוני: כל התיקונים שהוכנסו, איפה אפשר למצוא אותם?
<שמואל יוסף השמשוני: הכול מופיע בפרוטוקול ולא מופיע בהצעת החוק, הניסוחים הסופיים של מה שהוסכם פה.
<איתי עצמון: פרקטיקה מקובלת מאוד בדיונים של הוועדה בהרבה מאוד הצעות חוק, שהוועדה דנה בסעיפים, מאשרת אותם וחזקה על הנוכחים שהיו בדיונים והם מכירים את התיקונים.
<איתי עצמון: הנוסח הסופי יתפרסם רק לאחר שיונח על שולחן הכנסת לקריאה השנייה והשלישית.
<איתי עצמון: לא מתפרסם נוסח מעודכן שכולל את כל התיקונים שהתקבלו בחודשים האחרונים, זה לא פרקטיקה מקובלת.
יעקב אשר: אולי כדאי לחשוב על זה, אבל בוודאי לא עכשיו.
<שרית זוכוביצקי-אור: למעשה זה פרק צרכני, שחל הן על יבואני רכב, שמוכרים רכב לצרכן והן על יצרני רכב, שמייצרים פה את הרכב ומוכרים רכב לצרכן.
<שרית זוכוביצקי-אור: החובות מטרתן להגן על כספי הקונה.
<שרית זוכוביצקי-אור: יש פה חובות להסכם בכתב, לתיאור נכון של הרכב, תעודות אחריות, החובה לרשום את הרכב, לגלות על נזקים.
<שרית זוכוביצקי-אור: למעשה החובות האלה מוטלות על המוכר רכב חדש, הן על היצרן והן על היבואן, כלפי הצרכן.
<שרית זוכוביצקי-אור: פה אנחנו למעשה מייחדים את העיסוק במכירת רכב חדש ליצרן הרכב ולמייבא הרכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: כמובן אנחנו מדברים על רכב חדש וגם על רכב שנרשם על שם סוכן מורשה משום שהיתרנו את זה גם בסעיף המהותי, לאפשר למכור רכב שנרשם על שם סוכן מורשה.
<איתי עצמון: תוכלי להזכיר לוועדה מה הוא רכב חדש?
<שרית זוכוביצקי-אור: הוא לא נכנס להגדרת "רכב חדש" משום שהוא רכב שנרשם ואילו הגדרת "רכב חדש" היא רכב שלא נרשם.
<נמרוד הגלילי: אני מטעם ארגון חברות הליסינג.
<נמרוד הגלילי: רק שאלת הבהרה.
<נמרוד הגלילי: האם זה מתיישב עם האפשרות שהיום שוכרי רכב, חברות ליסינג יכולות למכור רכב עם אפס קילומטר מבלי שתירשם "יד" נוספת?
<שרית זוכוביצקי-אור: הסעיף הזה לא מסדיר "ידיים".
<שרית זוכוביצקי-אור: עדיין גם לחברות הליסינג שמוכרות רכב ללא קילומטר יש חובת רישום הבעלות.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה נרשם במרשם כלי הרכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: את הנושא של מכירת רכב חדש מיבואן הסדרנו בפרק של הסוחרים בקטגוריה נפרדת, בפרק הבא.
<ניל סמולט: אני מדבר בשם "איילון מוטורס".
<ניל סמולט: נדמה לי, אלא אם כן זה הוסדר במקום אחר, שיש שתי בעיות בסעיף הזה.
<ניל סמולט: בעיה אחת, משתמע מזה שיבואן שרוצה לשווק, רק הוא יכול לשווק, כאשר אנחנו יודעים שהפרקטיקה וההיגיון אומרים שיבואן יכול לפחות להסמיך אנשים לשווק מטעמו, חברה-בת, סוכן, תמורת עמלות או דרכים מקובלות אחרות.
<ניל סמולט: זה דבר אחד.
<ניל סמולט: דבר שני, יש בהמשך החוק, סעיף 75 נותן אפשרות אחרת לאנשים לעסוק במכירת הרכבים.
<ניל סמולט: לכאורה הסעיף הזה עומד בסתירה לסעיף 75.
<ניל סמולט: אני מניח שלא זאת הכוונה אבל משתמע מזה.
יעקב אשר: זאת הכוונה או לא?
<שרית זוכוביצקי-אור: סעיף 75 הוא למעשה פרק שלם שדן בסוחרים.
<שרית זוכוביצקי-אור: למעשה זה סחר ברכב שנרשם, כלומר ברכב המשומש.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו מדברים פה על רכב חדש או רכב שנרשם על שם סוכן מורשה.
<שרית זוכוביצקי-אור: הרכב שנרשם על שם סוכן מורשה יש לו הגדרה מאוד ספציפית.
יעקב אשר: כשאת אומרת סוכן מורשה, השאלה אם מישהו מטעמו שעובד על זה, האם הוא נקרא "יד האריכתא שלו" או לא.
יעקב אשר: יש לזה הגדרות?
<שרית זוכוביצקי-אור: החובה היא, רכב חדש יכול למכור רק יבואן או יצרן.
<שרית זוכוביצקי-אור: רכב חדש או רכב שנרשם על שם סוכן מורשה.
<שרית זוכוביצקי-אור: האדם הפרטי לא יכול לעשות את זה.
<שרית זוכוביצקי-אור: אתה שואל האם מישהו אחר יכול למכור?
<ניל סמולט: שאלתי האם היבואן יכול למנות סוכן.
<ניל סמולט: היבואן יודע לשווק באילת אבל לא יודע לשווק בקריית שמונה ולכן יש לו סוכן בקריית שמונה.
<שרית זוכוביצקי-אור: יש פה כוונת מכוון.
<שרית זוכוביצקי-אור: הכלל הוא שמי שימכור הוא היבואן עצמו או היצרן.
<ניל סמולט: שאלתי על השיווק, לא על המכירה.
<שרית זוכוביצקי-אור: פעולות שיווק הן פעולות שיווק.
<שרית זוכוביצקי-אור: אני לא מדברת על פעולות שיווק.
יעקב אשר: אם אותו יצרן מחזיק משרד שיווק שעובד ב"אאוטסורסינג".
יעקב אשר: הוא לא נקרא היצרן והוא לא היבואן.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו מדברים על עצם המכירה.
<שרית זוכוביצקי-אור: צריך להבחין בין פעולת המכירה לפעולת השיווק והפרסום.
<יערה למברגר: אולי גם צריך להביא את התכלית.
<יערה למברגר: אם אנחנו מדברים על מישהו שפועל מטעמו של היבואן והאחריות חלה על היבואן – אין בעיה, זה נכנס לתוך הפרשנות הכללית.
<ניל סמולט: לזה אני מתכוון, אבל זה לא עולה מן הסעיף.
<ניל סמולט: רק לזה אני מתכוון.
<יערה למברגר: שלוחות – זה נכנס לדין הכללי.
<יערה למברגר: מה שאנחנו לא רוצים שייכנס- - -
יעקב אשר: את זה הבנתי, שאדם פרטי ייכנס באמצע לתוך העניין.
<יערה למברגר: הרעיון הוא שאנחנו קובעים כאן תנאים.
<יערה למברגר: אם רק היבואן יעמוד בתנאים ומי שימכור לא יעמוד בתנאים נרוקן את כל ההסדרה מתוכן.
יעקב אשר: ברור.
יעקב אשר: השאלה אחרת.
יעקב אשר: עו"ד ניל סמולט אומר שחברות עובדות עם "יד האריכתא" שלהן כאשר הן לוקחות כמובן אחריות.
יעקב אשר: השאלה האם לפי הנוסח הזה לא ייווצר מצב שמחר זה יגביל את הדבר הזה.
<שרית זוכוביצקי-אור: גם היום זה מוגבל.
<שרית זוכוביצקי-אור: היום היבואן יכול למכור.
<יערה למברגר: "מי מטעמו" זה ידו הארוכה והאחריות עדיין נשארת של היבואן.
יעקב אשר: אז אולי צריך להוסיף "מישהו מטעמו".
<יערה למברגר: זה נגזר מהדין הכללי.
<יערה למברגר: אני לא רוצה להרחיב את זה.
<איתי עצמון: אדוני, אני מבקש להתייחס לשאלה.
<ניל סמולט: אדוני היושב-ראש, אם כך אז מה שהיא ענתה קודם לגבי חברות הליסינג- - -
יעקב אשר: היועץ המשפטי של הוועדה ייתן את דעתו בעניין הזה ואחר-כך נשמע דברים נוספים.
<איתי עצמון: קודם כול, ברמה הפרוצדורלית, הוועדה אישרה הגדרה שעניינה "מורשה למכירת רכב": "מי שיבואן רכב מסחרי הרשה אותו בכתב למכור מטעמו כלי רכב שהוא ייבא ...".
<איתי עצמון: אני מבין שאתם רוצים לחזור בכם מההגדרה הזאת?
<שרית זוכוביצקי-אור: נכון, כי בסעיף המהותי אנחנו למעשה מבקשים למחוק אותו.
<איתי עצמון: זאת הגדרה שכבר אושרה.
<שרית זוכוביצקי-אור: הגדרה שאושרה, אבל היא נכתבה למטרת הסעיף המהותי הזה.
<שרית זוכוביצקי-אור: אסביר את הרציונל.
יעקב אשר: אנא בטובכם אל תדברו ביחד, אבל תאותתו לנו כאשר אתם משנים דברים שבעצם כבר דובר עליהם וגם אושרו בוועדה כי יושבי-הראש פה מתחלפים.
יעקב אשר: עלתה פה שאלה מסוימת, שאולי אם לא היתה עולה ייתכן שאפילו לא היינו מדברים על העניין הזה.
יעקב אשר: לכן אנא תעירו את תשומת לבנו אם יש דברים שחזרתם בכם או החלטתם לשנותם ועליהם נדון.
יעקב אשר: לא כל דבר שתגידו יתקבל כאן אוטומטית.
<איתי עצמון: אני רוצה להשלים את ההתייחסות שלי.
<איתי עצמון: את זה אמרתי ברמה הפרוצדורלית.
<איתי עצמון: ברמה המהותית יותר, השאלה אם אנחנו משווים למשל לדברי חקיקה אחרים שבהם כן נאמר "מי מטעמו".
<איתי עצמון: אני מביא כדוגמה את הצעת חוק הגז (בטיחות ורישוי) שנדונה בימים אלה בוועדת הכלכלה, ששם דווקא הממשלה החליטה לעגן בחקיקה את פעילותם של סוכנים מטעם ספקי הגז מכיוון שככל הנראה בפרשנות שניתנה בבתי-המשפט נאמר שצריך להתייחס מפורשות לפעילות של אותם סוכנים.
<איתי עצמון: זאת שאלה רוחבית ואשמח לשמוע התייחסות גם של משרד המשפטים.
<איתי עצמון: כאשר אני משווה לדברי חקיקה אחרים בתחומי רגולציה שונים הנדונים בוועדה, האם יש צורך לומר במפורש "משווק רכב או מי מטעמו" או שמא אין צורך בכך?
<איתי עצמון: את דיני השליחוּת הכלליים כולנו מכירים.
יעקב אשר: אתה שואל בעצם האם הנוסח שקיים עכשיו, שכבר עבר, נותן פתרון.
יעקב אשר: בעצם השאלה הזאת לא היתה הכרחית.
<איתי עצמון: אולי לא הסברתי את עצמי טוב.
<איתי עצמון: אמרתי שברמה המהותית הוועדה אישרה הגדרה של "מורשה למכירת רכב", שזה בעצם גורם שפועל מטעם יבואן.
<איתי עצמון: השאלה מה השימוש שיינתן להגדרה הזאת בסעיפים המהותיים.
<איתי עצמון: אני מבין שהממשלה מבקשת שלא לעשות שימוש בהגדרה הזאת מכיוון שהפתרון, לפי מה שנטען כאן, הוא בדיני השליחוּת הכלליים.
<יערה למברגר: לא רק זה.
<יערה למברגר: אשלים את הדברים.
<יערה למברגר: צריך להסתכל גם על הגדרת "שיווק רכב".
<יערה למברגר: שרית זוכוביצקי-אור ניסתה להגיד קודם שיש הבדל בין השיווק.
<יערה למברגר: יש הגדרה בחוק, שהצביעו עליה כבר, שבה הכנסנו את "מי מטעמו".
<יערה למברגר: אני חושבת שזה נותן מענה גם לחלק מן ההערות של הוועדה.
<ניל סמולט: הוא היה נותן מענה אם הסעיף היה מפנה להגדרה הזאת, אבל הסעיף אומר דבר אחר.
<ניל סמולט: הסעיף אומר: רק משווק רכב יכול למכור ולשווק.
<ניל סמולט: ההגדרה, שאכן קיימת לגבי שיווק רכב, קיימת אבל לא עושים בה שימוש.
<יערה למברגר: לא הבנתי.
<יערה למברגר: אם כתוב "לא ישווק אותו" ויש הגדרה בחוק ששיווק רכב- - -
<ניל סמולט: יש הגדרה בחוק שאומרת מה הוא שיווק רכב.
<איתי עצמון: יש לכם את ההגדרה שאושרה?
<יערה למברגר: הכנסנו את ה"אחר מטעמו" ב"מכירה" וב"הצגה למכירה".
<יערה למברגר: זה נותן פתרון.
<איתי עצמון: אם כך, אני חושב שזה נותן פתרון.
<איתי עצמון: כלומר, בכל מקרה יש צורך לעגן במפורש את הפעילות של גורמים שפועלים מטעם המשווקים ועיגנתם את זה כבר בהגדרה.
<ניל סמולט: עם כל הכבוד, לא עושים שימוש בהגדרה הזאת.
<ניל סמולט: אין חיבור בין הסעיף ובין ההגדרה.
<ניל סמולט: המונח "שיווק רכב" לא קיים פה.
<איתי עצמון: כתוב "לא ישווק אותו".
<ניל סמולט: אבל אין חיבור בין השניים.
<יערה למברגר: חוק הגז (בטיחות, רישוי ומכירה) עושה את הפעילות בגז והוא שונה מאשר פה.
<יערה למברגר: אני חושבת שאת זה חשוב להגיד.
<יערה למברגר: פה אנחנו רוצים משהו אחר מאשר בגז.
<יערה למברגר: בגז יש פעילות באמצעות סוכנים ומסדירים את הסוכנים, זאת אומרת זה חלק מובנה מהמבנה, שיש סוכנים בתוך התהליך וכיום אחרי שנים מסדירים אותם.
<יערה למברגר: היתה בעיה קודם באי-הסדרה שלהם ובגלל זה יש את התיקון החדש.
<יערה למברגר: פה אנחנו לא רוצים להסדיר את הסוכנים.
<יערה למברגר: זה לא שרוצים לעשות רגולציה נפרדת לסוכנים, אלא אם זה מי מטעמו של היבואן אנחנו מאפשרים את זה בהגדרה "שיווק רכב".
<יערה למברגר: אני חושבת שהשימוש במילה "שיווק" ו"משווק" יוצרת לינקג' מספיק ברור.
<ניל סמולט: לא.
<ניל סמולט: הוא לא ברור.
<דידי רוזנפלד: שאל נמרוד הגלילי מה דינה של חברת ליסינג שמוכרת רכב חדש עם אפס קילומטר על-פי דין אחר שמותר לה לעשות את זה.
<דידי רוזנפלד: נאמר שהוא נופל באותה קטגוריה של הסעיף.
<דידי רוזנפלד: אני לא רואה שזה נופל באותה קטגוריה.
<דידי רוזנפלד: אתן לך את הדוגמה הכי קטנה.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה לא נופל באותה קטגוריה כי זה לא רכב חדש.
<דידי רוזנפלד: הוא מוכר רכב חדש.
<יערה למברגר: זה לא נכנס לסעיף.
<יערה למברגר: זה לא הגדרת "רכב חדש".
<יערה למברגר: תקרא את ההגדרה.
<שרית זוכוביצקי-אור: לא, זה רכב שנרשם כבר.
<דידי רוזנפלד: סליחה, אין הגדרה של רכב חדש.
<יערה למברגר: רכב שטרם נרשם.
<דידי רוזנפלד: אבל הרכב טרם נרשם.
<שרית זוכוביצקי-אור: הוא נרשם.
<רון מלכה: גם אם הוא נרשם על הסוחר אז הוא נרשם?
<שרית זוכוביצקי-אור: הוא נרשם במרשם כלי הרכב, בטח.
<דידי רוזנפלד: גם סוחר נרשם?
<שרית זוכוביצקי-אור: כשאנחנו מדברים על ההסדרה של מכירת רכב על-ידי חברות הליסינג, זה לא רכב חדש כמשמעותו בחוק.
<שרית זוכוביצקי-אור: הרכב הזה נרשם, הבעלות של חברת הליסינג נרשמת.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה לא נרשם כ"יד" אמנם, אבל פקודת התעבורה והחוק הזה לא מסדירים רישום ידיים, זה עניין מסחרי.
<שרית זוכוביצקי-אור: אבל הרכב הזה הוא לא רכב חדש, הוא רכב שנרשם.
<דידי רוזנפלד: נחה דעתי.
<אהוד שניידר: אני מטעם איגוד יבואני הרכב.
<אהוד שניידר: סעיף 29(7)(ב) מגדיר רכב שיבואן זעיר רשאי להביא.
<אהוד שניידר: הרכב הזה לדעתי צריך להיכלל גם בסעיף 65.
<אהוד שניידר: זאת אומרת, צריך להפנות בסעיף 65 גם לרכב לפי סעיף 29(7)(ב).
<יערה למברגר: משווק רכב מוגדר גם כיבואן רכב מסחרי, ויבואן זעיר הוא סוג של יבואן רכב מסחרי.
<יערה למברגר: למה זה לא נכנס?
<אהוד שניידר: כן, אבל בתחילת סעיף 65, כשאת מונה את כלי הרכב שמשווק רכב רשאי לייבא את לא מונה את הרכב שכתוב סעיף 29.
<שרית זוכוביצקי-אור: אבל זה איסור על אדם.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה הפוך.
<שרית זוכוביצקי-אור: למעשה אנחנו מייחדים את העיסוק במכירת רכב חדש לסוחרים.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה סיפור כלפי האדם.
<שרית זוכוביצקי-אור: שים לב, זה הפוך.
<שרית זוכוביצקי-אור: לא, אבל רכב משומש אדם פרטי כן יכול למכור.
<איתי עצמון: זה הפוך.
<יערה למברגר: אנחנו לא רוצים לייחד את הרכב המשומש רק ליבואן זעיר.
<יערה למברגר: לגבי רכב חדש ורכב שנרשם על שם סוכן אנחנו רוצים לעשות ייחוד.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה איסור על אדם פרטי למכור רכב חדש.
<ניל סמולט: שמעתי את התשובות אבל אני חייב לחדד את הטענה שלי.
יעקב אשר: אתה חידדת ושמענו.
<ניל סמולט: אני חושב שיש כאן טעות.
<ניל סמולט: אולי הטעות אצלי.
<ניל סמולט: בפרק ההגדרות יש הגדרה "משווק רכב", שם אין התייחסות ל"מי מטעמו".
<ניל סמולט: לעומת זה, יש הגדרה "שיווק רכב", שלכאורה יש שם פתרון ל"מי מטעמו".
<ניל סמולט: המונח הזה לא עושים בו שימוש כאן.
<איתי עצמון: זה שאלת נוסח ואם יהיה צורך נבהיר ונחדד.
יעקב אשר: הובהר על מה מדובר, לפרוטוקול זה יובהר.
יעקב אשר: הנוסח כרגע מניח את דעתו של היועץ המשפטי.
<לאה ורון: שיכינו את הנוסח לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
<לאה ורון: הנוסח עובר בדיקות משמעותיות.
<לאה ורון: אם יהיה צורך יתקנו את הנוסח.
<זאב פרידמן: אדוני היושב-ראש, יש רכבים, או לפחות עשויים להיות רכבים שנרשמים על שם סוכן מורשה בחוץ לארץ, על שם ה"דילר".
<זאב פרידמן: יכולה להיות לו חברת "טרייד-אין" שצמודה לעסק שלו, יכולים להיות דברים דומים מן הסוג הזה.
<זאב פרידמן: אנחנו מביאים את הרכבים האלה.
<זאב פרידמן: לא בטוח שזה נותן מענה למקרים הללו משום שזה לא רכב חדש.
<אבנר פלור: אבל הוא לא נרשם כאן.
<זאב פרידמן: גם אם הוא לא נרשם כחדש, צריך להבהיר את זה.
<אבנר פלור: בסדר, נבהיר.
<איתי עצמון: לא הבנתי מה אתם רוצים להבהיר.
<איתי עצמון: אתם רוצים לשנות משהו בנוסח?
<אבנר פלור: מר פרידמן אמר שרכב שנרשם על שם הסוכן המורשה הוא גם לא רכב חדש.
<אבנר פלור: עניתי לו שהרכב הזה לא נרשם כאן בישראל, זה רכב שנרשם בחוץ לארץ, עד 30 ימים, לפי ההגדרה.
<איתי עצמון: לפי הגדרת "רכב שנרשם על שם סוכן מורשה".
יעקב אשר: תינתן תשומת לב לעניין הזה.
<יערה למברגר: אנחנו מבקשים שהוועדה תסמיך אותנו לעניין הערתו של עו"ד שניידר.
<יערה למברגר: במחשבה שנייה, ייתכן וצריך שרכב שנרשם לתנועה בחוץ לארץ, ולכן הוא לא רכב חדש בהגדרה, אבל מדובר במהות ברכב שלא נסעו בו, הוא לא משומש, אז כן אנחנו רוצים לייחד לזה קטגוריה.
<יערה למברגר: זה לא עניין של רכבים משומשים.
<יערה למברגר: אם אפשר תאפשרו לנו לבדוק את הפינה הזאת.
<איתי עצמון: לא לגמרי הבנתי את הפינה הזאת.
<לאה ורון: אולי תחזרו ותסבירו בבקשה גם ליושב-ראש הוועדה.
<יערה למברגר: רכב שנרשם בחוץ לארץ לא נכנס להגדרה הפורמלית של "רכב חדש" מכיוון שהוא נרשם במקום כלשהו, אבל מהותית הוא רכב חדש, לא נסעו בו, זה לא רכב משומש.
<יערה למברגר: מי שיוכל לשווק את זה בישראל הוא יבואן זעיר.
<יערה למברגר: זה לא נרשם על שם סוכן מורשה אלא על שם כל אחד ולא בהכרח רק סוכן מורשה.
<יערה למברגר: זה פינה שבה למעשה זה רכב חדש במהות.
<יערה למברגר: זה לא שאנחנו רוצים שכל אחד ייבא רכבים חדשים וימכור אותם.
<אהוד שניידר: רציתם שיבואן זעיר יוכל להביא מכל מקור שהוא, להזכירך, אבנר פלור.
יעקב אשר: אתה רואה, ההערה שלך בסוף הגיעה לאוזניים קשובות.
יעקב אשר: לא נוסיף עכשיו.
יעקב אשר: נדלג כרגע על סעיף 65 ותביאו נוסח.
יעקב אשר: ליועץ המשפטי בשעה הזאת כבר קשה יותר...
<איתי עצמון: לא קשה בכלל.
<איתי עצמון: אני מציע שלא נעשה את זה בשליפה כרגע בדיון אלא נחשוב על זה ואם יהיה צורך תביאו נוסח מתוקן לישיבה הבאה.
<איתי עצמון: כרגע אני לא בטוח לגמרי שזה באמת הכי מדויק.
יעקב אשר: נעבור לסעיף 66.
יעקב אשר: מישהו מתנגד לזה?
יעקב אשר: ברור שלא.
יעקב אשר: אז אנחנו נצביע על זה.
<איתי עצמון: הנוסח מאוד-מאוד רחב.
<איתי עצמון: בעצם הוא צריך לעמוד בהוראות כל דין לעניין בטיחות רכב והגנה על הסביבה.
<שרית זוכוביצקי-אור: שימו לב שזה גם תנאים שצריך לעמוד בהם בתחום הייבוא, רק אנחנו לא רוצים שאם פספסנו בפריזמה של הייבוא שהוא אחר-כך יוכל לשווק את זה.
יעקב אשר: "כל דין" זה לא מונח רחב.
יעקב אשר: הוא יכול להיות רחב, אבל הוא בעצם מוגדר.
יעקב אשר: סעיף 66 מאושר.
<איתי עצמון: אם תוכלי תסבירי את הרקע, וגם את הרקע לשינויים הרבים שנעשו בסעיף לעומת הנוסח שהתקבל בקריאה הראשונה.
יעקב אשר: אגב, אני מבקש, לפחות בדיונים שאני מנהל, אם יש מקומות שבהם הוכנסו שינויים מהותיים לעומת הנוסח שאושר בקריאה הראשונה אנא תסבירו את השינויים ותנו לזה פוקוס.
<יערה למברגר: אפשר להגיד שבסעיף הזה נעשו שינויים מהותיים, בין היתר בעקבות הערות שקיבלנו מהציבור, מהיבואנים.
<לאה ורון: זה מצוין, רק תסבירו את השינוי.
<יערה למברגר: היתה פה ממש מחשבה ובחינה מחודשת של הסעיף.
<דפנה עין דור: לאור סדר הגודל הגבוה של מחירי הרכב ובמטרה להימנע ממצב שרוכש רכב נפגע כאשר קיים פער בין מועד הרכישה לבין קבלת הרכב, הסעיף הזה נועד להגיע למצב שיש ערבות כנגד התשלום במידה והלקוח רוצה.
<דפנה עין דור: נקבע פה סכום מינימלי של 100,000 שקלים, שכאשר התשלום יעלה על 20% מסכום הרכב הלקוח זכאי לקבל ערבות, בכפוף לתשלום בגין הערבות.
<דפנה עין דור: מכיוון שיש עלויות להנפקת הערבות אנחנו מדברים פה על סדר גודל של 4% לשנה בהתאם לתקופה היחסית עד למסירה הצפויה של הרכב, וכן מכיוון שמעבר לעלות השנתית יש גם עלות הנפקה מינימלית של ערבות אנו מבקשים להבטיח ליבואנים שיהיה להם מינימום של 250 שקלים, שזה משקף פחות או יותר את עלות הנפקת הערבות, שיהיה סדר גודל מינימלי שבכל מקרה יוחזר ליבואן.
<דפנה עין דור: לגבי הסכומים הנכונים, יותר או פחות, לכל אחד יש את הדעות שלו, אבל מכיוון שתנאי המשק משתנים מפעם לפעם אנו מבקשים להסמיך את שר התחבורה לשנות את הסכומים בהתאם לתנאים.
יעקב אשר: באישור ועדת הכלכלה.
<דפנה עין דור: באישור ועדת הכלכלה בהתאם לתנאי המשק.
<איתי עצמון: אדוני מבקש שכל התקנות לפי הסעיף הזה יהיה באישור ועדת הכלכלה?
יעקב אשר: מה שקשור לכך שזה תלוי בשווקים ותלוי בדברים משתנים הגיוני שיבוא לכאן.
<איתי עצמון: מהיכן שאבתם את הסכומים והמספרים שנקובים כאן?
<דפנה עין דור: ערכתי איזו השוואה של עמלות שנגבות היום ואחוזים, סדרי גודל.
<דפנה עין דור: ייתכן ש-5% נכון יותר, אבל אלה סדרי הגודל המקובלים, בטח ובטח כשמדובר בלקוח גדול עם היקפים גדולים.
<דפנה עין דור: אלה סדרי הגודל שמקובלים, 4%, כאשר גם העמלה המינימלית נעה בין 150 שקלים, תלוי בבנקים, אבל שוב, מדובר פה ביבואן שזה לקוח גדול.
<דפנה עין דור: אני מניחה שעם כוח המיקוח שלו 250 שקל זה די והותר.
<איתי עצמון: אבל אם מדובר על החזר, כלומר המשווק לא אמור להרוויח מהפעולה הזאת, למה לא לומר פשוט "עמלה", או "הסכם שנדרש לשלם" במקום לנקוב באחוז או בסכום?
<דפנה עין דור: לא, כי זה משתנה בהתאם ליבואן, ובטח אתה מבין שאם לכאורה הוא מקבל back to back אז מול הבנק יגיד: תגבו ממני, אני large אתכם, 500 שקלים, אבל תורידו לי בעמלות אחרות.
<דפנה עין דור: לכן אנחנו צריכים לקבע את זה, כי אחרת זה נע מצד לצד.
יעקב אשר: הערות.
יעקב אשר: נתחיל משמאל לימין, בבקשה.
<רון מלכה: אני מ"קשת ליס".
<רון מלכה: יש לי כמה בעיות עם הסעיף הזה.
<רון מלכה: ראשון – ראשון, אחרון – אחרון.
<רון מלכה: ערכנו כמה ישיבות מקדימות והעליתי את הטענות.
<רון מלכה: יש כאן כמה בעיות שאין להן פתרון.
<רון מלכה: לדוגמה, אני גוף לא גדול, לא יבואן רכב, אז אני לא מקבל את ההנחות שאת מדברת עליהן, וטרחתי ובדקתי בבנקים שאני עובד איתם, שלחתי לכם טבלאות עם מחירי הנחה וזה לא קרוב אפילו למה שמציינים פה.
<רון מלכה: זאת אומרת, אני צריך לתמחר ללקוח מראש, לכלל הלקוחות שלי, בגלל שאני חושש שאחוז מסוים מהלקוחות ייקח ערבות בנקאית, במקום שמי שבוחר ללכת למסלול של ערבות בנקאית ישלם את מה שצריך back to back.
<רון מלכה: יוצא שאני צריך להוציא פה כסף בניגוד למה שציינת קודם.
<רון מלכה: טרחתי ועשיתי עבודה ושלחתי אותה לאבנר פלור.
<רון מלכה: דבר שני, יש פה איזו בעיה לוגית בנושא של ערבות בנקאית.
<רון מלכה: הצעתי להם שיגידו שערבות בנקאית תינתן מכל סכום בתנאי שהרכב לא בישראל.
<רון מלכה: רוב המקרים שאנשים נפלו בהם – מנסים פה לשים "שלייקעס" על, סליחה על הביטוי, "תחתוני ברזל" כדי למנוע בעיה שהלקוח נפגע.
<רון מלכה: דיברתי גם עם עו"ד פרידמן בנושא.
<רון מלכה: רוב האנשים שנפגעו, נפגעו מנושא של ייבוא אישי, שאנשים שילמו כסף שהלך לחוץ לארץ ולא קיבלו מכוניות.
<רון מלכה: גם כשפעמיים במדינת ישראל פשט יבואן רכב סדיר את הרגל אף פעם הקונים בסופו של דבר לא נפגעו, לא בצורה מהותית ולא קרוב לזה אפילו.
<רון מלכה: לכן כל הנושא של הערבות הזאת יביא אותי בתור יבואן קטן בהכרח להוצאות.
<לאה ורון: מי פיצה אותם?
<רון מלכה: מי שנפל בייבוא אישי, נפל, אבל היבואנים, למרות שלמשרד התחבורה היו ערבויות, הסתדרו איכשהו.
<רון מלכה: במקרה של "בטר פלייס" בסוף אנשים קיבלו לרשותם את המכוניות מהכונס.
יעקב אשר: הבעיה היא ב"איכשהו".
<רון מלכה: אני לא נגד זה.
<רון מלכה: אני אומר שאם נעשה סדר, בואו נעשה סדר כפי שצריך, שאפשר לחיות אתו, כי בהכרח זה יביא אותי להיות עבריין בעתיד ואני לא רוצה להיות עבריין.
<רון מלכה: בשביל זה אני יושב פה.
<רון מלכה: זה מה שהצעתי.
<רון מלכה: ואז אמרו: 100,000 שקל.
<רון מלכה: אם 100,000 שקל אז למה לא 200,000 שקל?
<רון מלכה: ואם אבחר ונתתי ללקוח שלי ואגיד לך: עזוב אותך מערבות בנקאית, תן לי 20% ואביא לך רישיון, כשאביא לך רישיון על שמך תשלים לי את הכסף.
<רון מלכה: אני אביא את האוטו, אני אממן אותו, אשלם את המע"מ, אשלם את המסים, תשלם לי 20%, אייבא את הרכב עבורך אפילו אם הוא במלאי, ארשום אותו על שמך.
<רון מלכה: רשמתי אותו על שמו, אני רוצה למסור לו אותו, ואז הוא אומר לי: הבנק לא אישר לי את ההלוואה, אין לי כסף, קרה לי כך וכך.
<רון מלכה: האם משרד התחבורה יאפשר לי לגלגל חזרה את הגלגל ולרשום את האוטו על שם מישהו אחר?
<רון מלכה: משרד התחבורה מבטיח לי שבגלל שההוא היה בצרה כלכלית ומישהו עיקל את האוטו ב-7 ימים או 14 ימים שהיו לו בין לבין, ובגלל שהאוטו רשום על שמו כבר איזו עירייה החליטה להריץ שם, כי הוא חייב ארנונה או חייב כך וכך, או מישהו עשה עליו עיקול.
<רון מלכה: ואני אוכל להחזיר את הגלגל חזרה?
<רון מלכה: לא.
<רון מלכה: אף אחד לא ייתן לי.
<זאב פרידמן: בייבוא אישי לא תהיה לך בעיה.
<רון מלכה: אני לא מדבר על ייבוא אישי.
<רון מלכה: אני מדבר על ייבוא סדיר.
<רון מלכה: אני מדבר על יבואן ישיר או יבואן עקיף.