GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שמעון שרצקי: אם אני זוכר נכון, משנת 2010-2011 כל יתרה בעו"ש עד 7,500 שקלים – כי אנחנו מניחים שביתרות גבוהות הלקוח כן יוזם מעבר לפיקדון – יתרת עו"ש, אנחנו משלמים שמונים אחוזים מריבית הפח"ת.
<שמעון שרצקי: זאת ריבית יומית.
<ברכיה רוזנברג: מנהל רגולציה, בנק לאומי.
<ברכיה רוזנברג: מזה שלוש שנים בנק לאומי נותן ריבית על יתרת הזכות באופן וולנטרי ולא תלוי בהעברת משכורת או לא, אם חצי מהחודש היית במינוס או לא.
<ברכיה רוזנברג: משהו שעומד היום על כתשעים אחוזים מריבית הפיקדון היומי.
<ברכיה רוזנברג: נכון להיום זה משהו פחות או יותר בריביות שמשה פרל דיבר עליהן.
<אהוד פלג: 0.25 אחוזים?
<ברכיה רוזנברג: סביב סדר הגודל הזה.
<ברכיה רוזנברג: צריך להבין שכמו שנאמר כאן, הריבית היום היא מאוד נמוכה וכאשר ריבית בנק ישראל תעלה, כמובן שהריבית כאן תעלה בהתאם.
<אהוד פלג: וריבית האובר דרפט?
<קריאה: מה קשור?
אבישי ברוורמן: הוא שואל שאלה בשמי.
אבישי ברוורמן: מה הריבית על האופר דרפט?
<ברכיה רוזנברג: תלוי.
<ברכיה רוזנברג: זה מאוד תלוי.
<קריאה: זה נמצא באינטרנט אצלנו.
<קריאה: אני לא יודע להגיד.
אבישי ברוורמן: יש לנו כאן עוד בנק?
אבישי ברוורמן: אתם קיבלתם נקודת זהב.
<מיקי אלה: אני דווקא אומר שאנחנו אמנם לא משלמים ריבית על עו"ש זכות אבל לחילופין אנחנו מאמינים שיש ערך גבוה יותר בלפטור עמלות מחשבון עו"ש וזה מה שאנחנו עושים.
<מיקי אלה: אנחנו פוטרים עמלות ניהול חשבונות ואנחנו חושבים ששם יש ערך גבוה יותר.
אבישי ברוורמן: אם כך, אני חושב שלאחר שנאמרו הדברים, אני מביא את זה לזקן בחבורה למרות שהוא קצת צעיר ממנו, לדודו זקן.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: קודם כל, תודה ליושב ראש הוועדה על ההזדמנות שנתת לי להשמיע את דבריי.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני אדבר על כל הצעות החוק למרות שהן לא מאוחדות פורמלית.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: כולן כמעט זהות.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני גם מצטרף לדבריך לגבי המצב בדרום.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אנחנו פועלים לפי הנחיות פיקוד העורף שהן מצד אחד לאפשר שירותי בנקאות חיוניים לאוכלוסייה בדרום ומצד שני לא לסכן חיי אדם.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: ברשותכם, אני אחזור לנושא.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני אתחיל בשורה האחרונה ואתייחס לדברים שנאמרו כאן כי נאמרו דברים נכונים ואני רק מחבר אותם, כולל הנתונים שהם מפורסמים ולא צריך להתווכח עליהם.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: בפתח דבריי אני אציין שאני חושב שהצעת החוק לא משרתת את המטרות שלפחות רשומות בדברי ההסבר וכוונותיה, לא משרתת את הגברת התחרות וגם לא משרתת את האוכלוסיות החלשות ואנחנו מתנגדים לה.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני אסביר ואני אנמק.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני אתחיל אולי מההיסטוריה שהוצגה כאן.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: כן, הצעת החוק הראשונה בנושא הועלתה כבר בשנת 2000 ומשנת 2000 יש היסטוריה ארוכה להצעות האלה שאני חושב שהשינוי היה בהצעות החוק שהגישו חבר הכנסת אקוניס בשנת 2009 וחבר הכנסת שמה בשנת 2011 כי הם יצרו איזשהו שינוי גם בתודעה של המערכת הבנקאית וגם בעקבות פעולות של הפיקוח על הבנקים, ושמענו כאן מה הבנקים משלמים ואני אתייחס לזה יותר בכללי ולא ספציפי.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני לא אכנס לכל בנק ובנק.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: העיקרון שמגולם בהצעה הוא חיובי והוא מקובל, אבל הוא קיים הלכה למעשה בצורה תחרותית, בצורה טובה יותר מחובה כדין.
אבישי ברוורמן: אתה אומר שהמצב בשוק הוא – ואני רוצה לחדד את זה ושתענה לי – כזה שבצורה וולנטרית מרבית הבנקים נותנים ריבית זכות על העו"ש ולכן אין צורך לחוקק את הנושא הזה שיכול ליצור בעיות.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אמת.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני רוצה להתייחס גם בצורה וולנטרית.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אולי מנהלת הוועדה אמרה את זה בחצי משפט.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: וולנטרית ולא כל כך וולנטרית.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: כלומר, היו הצעות חוק והצעות החוק שהוצעו ב-2000 ואחרי כן ב-2005, ב-2009, ב-2011 עשו את שלהן.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: היו גם פעולות של הפיקוח ובעקבותיהן ההצעות השתפרו.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: יש הצעות שלהערכתנו יש להן ערך כלכלי טוב יותר, הוצגה אחת כאן, לגבי קיזוז יתרות עו"ש לאנשים מסוימים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: יש לזה ערך הרבה יותר גדול מתשלום ריבית בעו"ש.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: חלק מהבנקים משלמים ריבית.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: צריך לזכור שהריבית נמוכה.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: הבנצ' מרק, ריבית בנק ישראל – 0.75.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: שיעור תשואה לפדיון על מק"ם, מלווה קצר מועד, נמוך מ-0.75.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: כל הריביות, כל הוויכוח על הריביות כאן, מיותר.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: תיכנסו לאתר האינטרנט של בנק ישראל ותראו שם מידע חודשי עם פילוחים גם על המרווח הפיננסי שלא השתנה בשנים האחרונות והוא נע בין 3.4 ל-3.3.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: המרווח הפיננסי הכולל במגזר הלא צמוד שמחשבים את כל האשראים ואת כל הפיקדונות.
אבישי ברוורמן: מה אתה מתכוון במרווח?
<המפקח על הבנקים דוד זקן: פער הריביות בין סך האשראי לבין סך הפיקדונות, לפי פילוחים באיזה אשראי מדובר.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: כמובן ככל שמדובר באשראי לתקופה ארוכה, יכול להיות שהמחיר שלו גבוה יותר, ובאיזה פיקדון מדובר, עם כל הפילוחים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני אחסוך לך את השאלה.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: תיכנס לאתר האינטרנט ותמצא את המידע הזה חודשי, תוכל לקבל דיווח מה הממוצע על עו"ש, מה הממוצע על פח"ק, מה הממוצע על פז"ק, את כל הנתונים בחודשי.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני בטוח שיש לך יחידה כלכלית ויצאו לך אפילו גרפים על כך.
<אהוד פלג: האם ה-3.3 הם במקטע משקי הבית?
<אהוד פלג: המרווח הפיננסי במקטע משקי הבית הוא 3.3?
<המפקח על הבנקים דוד זקן: מדובר במגזר השקלי הלא צמוד.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: רוב הכסף כאן הוא משקי בית.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אין כאן את הפילוח לפי משקי בית.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: רוב הכסף הוא משקי בית.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: דיברת על חח"ד ועו"ש חובה, חח"ד ועו"ש חובה – העלות השנתית האפקטיבית במאי 2014 הסתכמה ב-7.98 אחוזים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: שמונה אחוזים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אתה הצגת מספר גבוה יותר.
<אהוד פלג: הם התחילו מעשרה אחוזים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: העו"ש בממוצע מקבל 0.2 אחוז.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני מציע לך, תקרא את הנתונים ותנתח אותם.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אם אתה חושב שיש בהם בעיה, תבוא ודבר אתנו.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אנחנו סבורים שאין בהם בעיה.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: זה קצת מגוחך שנשלח את הנתונים כי הם מופיעים באתר בנק ישראל.
אבישי ברוורמן: אני מציע, אולי את סיכום הדברים לעשות בצורה יותר פשוטה ולהעביר אותם לכל חברי הוועדה כדי שנראה את הדברים האלה.
אבישי ברוורמן: שלח לנו אותם.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני מוכן לשלוח אותם.
אבישי ברוורמן: אנחנו נעביר אותם גם לכאן וגם לכאן.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: בסדר.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: כמו שאמרתי, אני חושב שהצעות החוק והדיון הציבורי כן עשו את שלהם.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: כלומר, כן המצב השתנה.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: למעשה להטיל חובה חוקית לקבוע איזושהי ריבית, איזושהי תקרה, איזושהי ריבית אחידה, זה ייצור מצב יותר גרוע ולא תחרותי.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: החשש שלנו הוא שכולם יתיישרו.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: זה לא שהפיקוח על הבנקים חושש להטיל פיקוח על משהו, על מחיר מסוים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: הראינו שאנחנו יודעים לעשות את זה ועשינו את זה רק לאחרונה בהכנסת הסל הבסיסי בעמלות עו"ש לפיקוח במחיר של עשרה שקלים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני אתייחס לזה בדיון על מחירי השווקים הבנקאיים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אנחנו חושבים שזה צריך להיות הצעד האחרון.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: כלומר, שיש לו תכלית, שהוא משרת מטרה מסוימת, זה בסדר.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אנחנו לא חושבים שפיקוח או מחיר שהמפקח יקבע או הנגידה תקבע, זה משרת את התחרות וזה משרת את הצרכנים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: במקרה של הריבית, ואני רוצה להתייחס לאמירה שנאמרה כאן כי גם אנחנו רוצים לעודד את הציבור לחסוך, להחזיק את הכסף בעו"ש, לא מעודד את הציבור לחסוך אלא עושה בדיוק הפוך.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: להשקיע אותו בפיקדונות קצרים, בין אם קצרים מאוד ובין אם קצת יותר ארוכים, זה חסכון.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: הכסף מוחזק בעו"ש בין היתר ממניע עסקאות ולא רק ממניע חסכון, לפחות לפי התורה שלימדו אותנו.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני מצטרף להצעה של יושב ראש הוועדה ולא רק מצטרף להצעה אלא אני חושב שאפילו אפשר לעגן אותה.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני לא זהיר כמו ידידנו פרל.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אפשר לעגן אותה ברגולציה אבל אני כן רוצה להסביר שהיא תחליפית להצעת החוק הזאת.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: זה לא שהיא עומדת בפני עצמה.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: צריך לזכור עוד משהו בהסדר של העו"ש ואולי משה נגע בזה בנקודה מסוימת.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: כאשר בנק מחזיק עו"ש, לא הכול הולך לאשראי.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: בנק צריך להחזיק נזילות.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: הוא צריך כסף בקופות.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אף אחד לא נכנס לבנק והבנק אומר לו, סליחה, הכסף שלך בעו"ש, נתנו אותו באשראי.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: הוא צריך להחזיק נזילות בסניפים, בכספומטים, הוא צריך להחזיק את המזומן והוא צריך להחזיק גם נזילות בבנק המרכזי.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: כך שההסדר הוא לא הסדר סימטרי.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: לא צריך לצפות לסימטריות בהסדר.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אנחנו פועלים – ואולי אני ארחיב על כך בחלק השני של הדיון – וכן עושים צעדים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: הצעדים שאנחנו עושים הם לעידוד התחרות ולא לקביעת מחירים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אנחנו חושבים שזה לא נכון לקבוע מחיר לעו"ש, לא למרווח הפיננסי, ואנחנו לא בעד.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אולי ברוח המשחקים שמתקיימים היום לא נכון לקבוע מי הם השחקנים, מי השופט ומה תהיה התוצאה.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אם אתם חושבים שזאת היא מערכת בנקאות טובה יותר, אנחנו חושבים שזה לא נכון.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: לסיכום.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אנחנו כן חושבים שאם יש מה לשפר, אנחנו כאן כדי לשפר אבל הצעת החוק הזאת לדעתנו לא טובה.
אבישי ברוורמן: מה פלג, אתה רוצה להתייחס?
<אהוד פלג: בעצם הבסיס להצעות החוק שהובאו, בסיס שאנחנו מאוד מזדהים אתו, הוא תחושה של פעם אחת חוסר הגינות בעובדה שיש פער כל כך גדול, קודם כל, בלי קשר, כאשר לוקחים מאתנו כספים ולא משלמים, ופעם שנייה, שיש פער כל כך גדול בין הריבית על האשראי שאנחנו צריכים לשלם לבנקים לבין הריבית שאנחנו מקבלים מהבנקים על כספים שלנו שנמצאים לשימושו של הבנק.
<אהוד פלג: מה שיירפא את המצב הזה לאורך זמן, וכאן אני מסכים עם המפקח, זה קיומה של תחרות אמיתית בין הבנקים, אותה תחרות שהמפקח משווה אותה למשחק כדורגל שיש בו כללים ועובדים לפיהם, ויש שחקנים שמכבדים את הכללים, ויש שופט שמקשיבים לו.
<אהוד פלג: לצערי הרב הרבה פעמים, ובהרבה ענפים כפי שאדוני יודע, אנחנו עדים למצב שהשוק החופשי, המנטרה הזאת, היא בעצם אשליה ובעצם יש לנו כאן שוק מופקר בהרבה מאוד נושאים.
<אהוד פלג: בנושא של הבנקים אחת הדוגמאות לכך הייתה שבהיעדר ריסון עצמי נדרשה התערבות של המפקח והמפקח עושה צעדים מאוד חשובים בכיוון הזה ועל כך נרחיב בדיון הבא.
<אהוד פלג: אני מבקש לומר שעד שהתחרות בטווח הארוך תסדיר את כל השוק ואז לא יצטרכו את ההתערבות החיצונית של המפקח, יש לנו טווח קצר.
<אהוד פלג: בטווח הקצר, כמו ששמע אדוני והצליח להוציא מנציגי הבנקים את הפער האדיר בין הפירורים שאנחנו מקבלים כריבית זכות לבין מה שאנחנו נדרשים לשלם כריבית חובה, ואני עשיתי כאן חישוב וראיתי שעל 5,000 שקלים אובר דרפט אני אשלם על פי ריבית של 12 אחוזים, אני אשלם לשנה 300 שקלים.
<אהוד פלג: 5,000 שקלים ביתרת זכות על פי 0.2 אחוז – ו-0.2 זה לא מה שאני אקבל אבל לשיטתם – אחרי שניכיתי את ההפקדה ואת המשיכה, שתי פעולות שתורדנה לי שלושה שקלים, אני אקבל שבעה שקלים.
<אהוד פלג: שבעה שקלים, זה מה שאני אקבל, 300 שקלים זה מה שאני אתן על 5,000 שקלים.
<אהוד פלג: אני מזמין את אדוני לעשות את המכפלות.
<אהוד פלג: לכן המצב לא הוגן ובטווח הקצר נדרשת רגולציה על אותו מרווח פיננסי וזה במהות הצעות החוק בתוספת ההצעה שהמועצה הישראלית לצרכנות הציעה.
<רן מלמד: אולי כדאי להוריד את הריבית.
<רן מלמד: זה יהיה יותר קל.
אבישי ברוורמן: מה פרל, אתה רוצה להוסיף משהו?
<משה פרל: אני מתלבט אבל היות וכבר הייתי מספיק חצוף כדי לבקש, אני אמשיך.
<משה פרל: זה שאומרים את אותו דבר כמה פעמים, לא הופך אותו לנכון.
אבישי ברוורמן: זה נכון לכל אחד.
<משה פרל: זה נכון אבל אני מרשה לעצמי להעיר בעניין הזה אפרופו דבריו של עורך דין פלג.
<משה פרל: לציין עובדות כאילו יש עמלות משיכה והפקדה וכולי ולערבב כאן סלט שיוצר תחושה של אי הגינות, זה מפריע לי.
<משה פרל: יושבים כאן עיתונאים והדיון הוא רציני.
<משה פרל: בכל מה שקשור לנושא הפיקדונות והריבית, אני לא מוצא שום דבר שקשור לאי הגינות וקשה להציג את מצבו של הלקוח הישראלי כנחות לגבי כל אחר בעולם.
<משה פרל: צריך להפסיק להתאמץ לשרטט את זה כך בטח אחרי הדברים שהוצגו כאן על ידי המפקח.
אבישי ברוורמן: משה, אמרת את דברך כמו קאטו הזקן.
אבישי ברוורמן: רן מלמד, רצית להגיד משהו?
<רן מלמד: רציתי להגיד שאולי צריך לדבר על הורדת הריבית על החובה מאשר להעלות את הריבית על הזכות בהקשר הזה.
<רן מלמד: יכול להיות שזה יהיה יותר קל ויותר יעיל.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת מיכאלי.
אברהם מיכאלי: תודה היושב ראש.
אברהם מיכאלי: ישבתי והקשבתי בקשב רב לדעות השונות ואני חושב שלא הובעו כאן היום כל הדעות שיש בסוגיה הזאת.
אברהם מיכאלי: אתה כפרופסור מומחה גדול בכלכלה, אולי תקיים יום סמינר בו נקיים דיון פתוח בסוגיה הזאת.
אברהם מיכאלי: אין ספק שהתחושה של האזרחים, והיא לא תימחק כל כך מהר, שהבנקים לא עובדים אתם בצורה הגונה.
אברהם מיכאלי: החוק הזה, לפי הרישומים שלי, החלו בכנסת ב-2007, ב-2006, ויכול להיות שהוא היה כבר ב-2000.
אברהם מיכאלי: מה זה מראה?
אברהם מיכאלי: אגב, הצעת החוק הזאת הוגשה על ידי עשרות חברי כנסת בהצעות חוק שונות ובתקופות שונות.
אברהם מיכאלי: אנחנו חיים כאן בבניין שהציבור הוא זה שפונה אלינו ואומר לנו את הדברים האלה.
אברהם מיכאלי: אגב, אני כן הייתי מבקש לקבל כאן את חוות הדעת של מרכז המחקר של הכנסת כי אנחנו לא רוצים להיות כאן פופוליסטים שמחוקקים חוקים נגד בנקים.
אברהם מיכאלי: לכן ישבתי והקשבתי בקשב רב לדברים שנאמרו כאן.
אברהם מיכאלי: יחד עם זאת, אני לא מבין את הבנקים למה הם נאחזים כקרנות המזבח, במקום שאתם תבואו ותציעו לאזרחים ולא תחכו לוועדת חקירה של כחלון כפי שהיה לפני כמה שנים בנושא עמלות בבנקים.
אברהם מיכאלי: חברים, אתם צריכים להבין שהתחושה של האזרחים במדינה היא שהבנקים עושקים אותם.
אברהם מיכאלי: במקום זה שתבואו ותחזקו אותנו ותאמרו שאתם באים לקראתנו, אתם מוכנים לעשות צעד אחד או שניים או שלושה, נגיע למצב שהצעות החוק, אם הן מיותרות כמו שאתם אומרים , ומר זקן כמפקח ישכנע אותנו.
אברהם מיכאלי: אני כרגע לא יורד מהחוק.
אברהם מיכאלי: הממשלה מסכימה לזה ואנחנו נקדם אותו ונקיים כאן
אברהם מיכאלי: את כל הדיונים שצריכים להתקיים אבל אנחנו לא רוצים גם לעשות צחוק מעצמנו כפי שמישהו יגיד שבסדר, קיבלתם הצעת חוק, אות מתה, תלו את החוק במסגרת.
אברהם מיכאלי: אנחנו רוצים שהאזרחים ירגישו שבאים להקל אתם.
אברהם מיכאלי: האזרחים משלמים הרבה כסף לבנקים.
<לאה ורון: חבר הכנסת מיכאלי, מה אתה מציע?
אברהם מיכאלי: אני הייתי מציע שמרכז המחקר ייתן לנו ככנסת פרטים על כל הסוגיה הזאת, האם בכלל יש אפקטיביות לריבית זכות לאור כל הנתונים עליהם הוא דיבר במרווחים הגדולים.
אברהם מיכאלי: אגב, אני אמרתי שהחוק הזה הוא מידתי בגלל שבנק ישראל הוא זה שיפקח גם על ריבית הזכות.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: כן, אבל אנחנו לא צריכים לקבוע את המחיר.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני מוכן לבוא, לשבת ולנסות לשכנע אותך ולראות אם צריך הצעה חלופית.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני כן מתחבר להצעה שהציע יושב ראש הוועדה.
אבישי ברוורמן: רבותיי, אני מודה לחבר הכנסת מיכאלי שאני מכיר אותו כאדם שקול, מתון, לא פופוליסט והוא אמר את הדברים.
אבישי ברוורמן: לציבור כלפי הבנקים – בלי להתייחס לנושאים השונים – יש טרוניה וחלק גדול בצדק.
אברהם מיכאלי: אני מבין שבעוד רבע שעה יתקיים דיון בנושא.
אבישי ברוורמן: אני מתחיל אותו עכשיו.
אבישי ברוורמן: אני מקדם אותו כבר בנושא הבא.
אבישי ברוורמן: לכן אני מסכם את הדיון הזה כדלקמן: קודם כל, אני רוצה באמת לבקש ממרכז המחקר, מעבר למידע שנקבל כאן, שיעשה לנו דוח לקראת ישיבת הוועדה הבאה.
אבישי ברוורמן: אני משוכנע שלישיבת הוועדה הבאה יגיעו כל מציעי הצעות החוק, גם של שתי הצעות החוק הנוספות בנוסף להצעה של חבר הכנסת מיכאלי ומרגי שהיו היום על סדר היום כך שבישיבה הבאה נצליח למזג אותן והוועדה תוכל לקדם אותן לקריאה ראשונה.
אבישי ברוורמן: אני שב ומזכיר את בקשתנו לקבל ממנכ"ל איגוד הבנקים או מהבנקים מסמך שיפרט את הנתונים לגבי ריבית הזכות שמציעים הבנקים ללקוחותיהם וכן תגובתם להצעתי בעניין שתהיה הודעה ללקוח על יתרת זכות משמעותית, לנסח את זה, כדי שישקיע את הכספים באפיקי חסכון שונים או לפחות בפק"מ יומי ולא להסתמך רק על כך שהצרכן הוא רציונלי ומסתכל כל הזמן על חשבונו.
אבישי ברוורמן: אני שמח שקיבלתי לזה גיבוי מהמפקח על הבנקים.
אבישי ברוורמן: תודה רבה חבר הכנסת מיכאלי.
אבישי ברוורמן: אני מודה לכם ואני עובר לדיון הבא בנושא דיווח המפקח על הבנקים בנושא מחירי שירותים בנקאיים למשקי הבית בהתאם לחוק הבנקאות.
אבישי ברוורמן: על סדר היום דיווח המפקח על הבנקים בנושא מחירי שירותים בנקאיים למשקי הבית – בהתאם לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ"א-1981.
אבישי ברוורמן: אנחנו מבקשים את הדיווח.
אבישי ברוורמן: בוויכוח הזה אני רוצה להתייחס גם להתייעלות הבנקים וכמובן נתייחס פה גם למשכורות ואומר גם את עמדתי.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אתחיל, ברשותכם, בדיווח החצי שנתי ואחר-כך אתייחס גם לנושא היעילות במערכת הבנקאית.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: הדיווח החצי שנתי אודות מחירי השירותים הבנקאיים הנפוצים למשקי מים הוא דיווח על המחצית השנייה של שנת 2013.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אבל, ברשותכם, אני רוצה להתמקד דווקא במחצית הראשונה של שנת 2014 כי אנחנו חושבים שקרו שם דברים דרמטיים בנושא מחירי השירותים הבנקאיים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אבל פטור בלא כלום אי אפשר אז רק בכמה משפטים אציג מה קרה במחצית השנייה של שנת 2013.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: העלות החודשית הממוצעת בפעולות עיקריות בחשבון העו"ש על-פי אופי אחיד, מה שאנחנו קוראים, הסתכמה ב-14 ש"ח.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אין שינוי משמעותי לעומת המחצית הראשונה של 2013.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: העלות החודשית בפועל של החזקת כרטיס אשראי הסתכמה ב-7 שקלים לעומת 6.8 שקלים במחצית הראשונה.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: עדיין קיימת שונוּת גדולה בין הבנקים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני חוזר ומדגיש את זה שוב ושוב ומציין שוב, וגם השנה אציין, בנק יהב הוא הזול ביותר, עם עלות חודשית של כ-2 שקלים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אלה דברים שאנחנו כן חושבים שמעודדים תחרות.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: לקוח שרוצה לקבל פטור מעמלות ילך לבנק יהב, ואם ירצה לקבל ריבית יותר גבוהה על זכות ילך לבנק אחר.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אנחנו צריכים לדאוג שיכולת המעבר של הלקוח מבנק לבנק תהיה קלה ופשוטה.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: מה קרה במחצית הראשונה של 2014 – השינוי הדרמטי הוא בנושא המסלולים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: בתחילת אפריל 2014 נכנסה הוראה שלנו לתוקף, לאפשר מסלולי שירותים במערכת הבנקאית, כאשר אנחנו קבענו את המסלולים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: למעשה מדובר בשני מסלולים עיקריים: מסלול בסיסי ומסלול רחב שהוא כמעט "הכול כלול".
<המפקח על הבנקים דוד זקן: המסלול הבסיסי כולל 10 פעולות בערוץ ישיר ופעולה אחת מול פקיד.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: מחירו מפוקח, לא יותר מ-10 שקלים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: המסלול השני כולל 50 פעולות בערוץ ישיר ו-10 פעולות מול פקיד.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: זה מסלול שמתאים לא רק למשקי בית אלא מתאים גם לרוב העסקים הקטנים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: המחיר נע בין 20-30 שקלים בבנקים השונים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: קודם כול אגיד את המידע שיש לנו לגבי ההצטרפות למסלולים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: נכון לסוף חודש יוני כ-60,000 לקוחות הצטרפו למסלולים, כאשר בחודש האחרון, חודש יוני, המספר הכפיל את עצמו.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: כלומר לפני כן היה 30,000 ורק בחודש יוני עוד 30,000 הצטרפו.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אנחנו מניחים שההצטרפות תגבר.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: כפיקוח על הבנקים נעשה צעדים כדי להגביר את ההצטרפות למי שזה כדאי לו, כי הבחירה נמצאת בידי הלקוח, לרבות קמפיין בנושא המסלולים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: חייבנו את הבנקים לשלוח מכתב ללקוחות, ליידע אותם על המסלולים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אנחנו סבורים שהמסלולים טובים גם למי שחושב שיעשה יותר פעולות, כי הם מגלמים הנחה.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: ממילא חריגה מן הפעולות במסלול תחויב רק בתעריף, אין קנס על חריגה מהמסלול.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: לכן אני קורא ללקוחות, העמדנו באתר בנק ישראל מחשבון שמסייע לציבור לחשב אם כדאי לו להיות במסלול א' או כדאי לו להיות במסלול ב', אם כדאי להמשיך לשלם pay as you go והוא יוכל לעשות כן.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: גם פעולת ההצטרפות למסלולים בבנקים היא פשוטה, בטלפון.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: תיפתח גם אפשרות להצטרפות באינטרנט, לפחות לחלק מן הבנקים יש את האפשרות הזאת ובאיזה תאריך כולם יצטרכו להצטרף.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: מ-1 ביולי יוכלו להצטרף גם דרך האינטרנט.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: זה משנה לדעתנו דרמטית את כל השיטה וגם את הדיווח על מחירי השירותים הבנקאיים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני יכול לציין גם שחלק מן הבנקים, על אף הפיקוח שקבע תעריף של 10 שקלים, קבעו מחיר נמוך יותר מ-10 שקלים למסלול הבסיסי.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: פעולות נוספות שביצענו ושנמצאות בתהליכי ביצוע – אתחיל דווקא עם נושא כרטיסי האשראי כי לא נעלם מעינינו המצב בנושא המחירים של כרטיסי האשראי.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: התחלנו במהלך דומה למדי לזה שעשינו במערכת הבנקאות אצל חברות כרטיסי האשראי.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני מדבר גם על התעריפון שלהם מול מחזיקי הכרטיס וגם על התעריפון שלהם אל מול בתי העסק, על מנת לקבוע תעריפון אחיד, מצומצם יותר.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אותו תהליך שעשינו במערכת הבנקאית כדי לצמצם את מספר העמלות אנחנו פועלים כדי לצמצם את מספר העמלות בכרטיסי האשראי.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני יכול לציין שתי דוגמאות.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אנחנו פועלים לביטול העמלה בחיוב נדחה.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: הכוונה לתשלומים שהעמלה בהם היא משהו כמו חצי שקל.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: לא צריך לזלזל בזה כי מספר הפעולות שם גדול מאוד.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: בנוסף, גם לפשט את אופן החישוב על רכישות במט"ח, שהן יתבססו על השער היציג.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: להכניס תחרות.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אתה צריך לדעת רק מה העמלה הנוספת, לא צריך לדעת האם יחשבו לך לפי שער הבנקוטים או שער נמוך או שער גבוה או אם זה עובר מאירו לדולר.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: החישוב פשוט מאוד – שער יציג.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: זה כדי להמחיש את ההוגנוּת.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: לגבי עמלות בניירות ערך – ההוראה שלנו עברה.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: היא תיכנס לתוקף החל מ-1 בינואר 2015.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: זאת הוראה שמחייבת את הבנקים להציג מידע השוואתי – שוב, כל הדברים שאני אומר הם מסקנות מדוח הצוות לבחינת התחרותיות במערכת הבנקאית – להציג גם מידע השוואתי לגבי עמלות אחרות.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: למשל רכישה של ניירות ערך עולה ללקוח X שקלים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: יגידו לו: לך עלה X שקלים אבל דע שפעולות דומות בממוצע בחצי השנה האחרונה עולות Y שקלים, שהוא יידע.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: לא רק שהוא יידע, זה גם יהיה מפורסם באתר האינטרנט של הבנקים.
אבישי ברוורמן: שקיפות, transparency.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אזכיר עוד צמצום שקרה, שנכנס לתוקף ב-1 באפריל, עמלת המינימום קוצצה ב-50%.
אבישי ברוורמן: זה לא סתם 1 באפריל, זה אמיתי...
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אמיתי לחלוטין, קיים ושריר.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: עמלת המינימום קוצצה ב-50% והיא תעמוד על מחיר פעולת פקיד אחת.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני רוצה להתייחס גם לדברים שהם פחות חיוביים, בנושא ההתייעלות והתחרות, והדברים הללו קשורים זה לזה.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: לצערנו מערכת הבנקאות מאופיינת ברמת יעילות נמוכה בהשוואה למערכות מקבילות ב-OECD.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: ברשותכם, אני מדבר על מערכת הבנקאות.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: לא אדבר על בנקים ספציפיים שהם יותר יעילים או פחות יעילים, אלה שחושבים שהם יותר יעילים או שחושבים שהם פחות יעילים.
אבישי ברוורמן: אנא תציג בפנינו את מושג היעילות, ההשוואה לבנקים בחוץ לארץ, מה הבעיה, ואז אנחנו נוסיף.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: למרות צעדים שבנקים נקטו, מי שנקט יותר ומי שנקט פחות, להגדיל או לגוון את התפוקה, או להקטין את ההוצאות – הרי יעילות אפשר להשיג בשתי דרכים: או להגדיל את התפוקה עבור תשומה נתונה, או להקטין את התשומות עבור תפוקה נתונה – אז יחס היעילות, כפי שנהוג לחשב אותו בעולם, דהיינו ההוצאות התפעוליות לסך ההכנסות, בישראל עומד על 69% במערכת לעומת כ-62% בממוצע ובחציון מדינות ה-OECD.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: משקל הוצאות השכר בסך ההוצאות התפעוליות, אם אנחנו עושים real down להוצאות התפעוליות, במערכת הבנקאית בישראל עומד על 59%.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: נכון שיש מס שכר בישראל שלא קיים במדינות ה-OECD.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: זה 59% לעומת ממוצע של 46% בממוצע ה-OECD, ואם אנחנו משווים לחציון זה 44%.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: זה פער גדול מאוד.
אבישי ברוורמן: שגם לא מוסבר על-ידי המס הזה.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: במילים אחרות, גם אם ננכה את מס השכר, אם ניקח את מערכת הבנקאות ונשווה – ואני מתייחס לשאלתך מהפעם הקודמת, לא שכחתי אותה, שאלת אותי מה יקרה אם נשווה, ניקח את מערכת הבנקאות ונניח שהיא עומדת על ממוצע ה-OECD, במה אנחנו מדברים?
<המפקח על הבנקים דוד זקן: בכמה כסף אנחנו מדברים?
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אנחנו מדברים בסדרי גודל של 3-4 מיליארדי ש"ח בשנה, תלוי לפי איזה יחס אנחנו מודדים.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: זה יכול לבוא לידי ביטוי – שוב, תלוי באיזה בנקים ותלוי לאיזה יחס אנחנו מייחסים – ב-2-3 נקודות אחוז בתשואה להון.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: חברים, זה משמעותי.
אבישי ברוורמן: רבותי, התייעלות, שכר, ותיכף נדבר מי מקבל את השכר.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני רוצה להתייחס לנקודה הזאת.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: כשאנחנו בוחנים את ההתפלגות – והשנה פרסמנו את ההתפלגות של השכר לפי גובה השכר.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אעשה קצת "פרומו" לפיקוח על הבנקים, ברשותכם.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: אני מחזיק את הסקירה של מערכת הבנקאות בישראל שהתפרסמה לפני כשבוע.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: כל הלוחות והדיאגרמות – הכול פה, הכול שקוף, הכול נמצא באינטרנט.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: בהתפלגות השכר ראינו התפתחות מדאיגה, בדיוק הפוכה מזו שהיינו מצפים בהתייעלות.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: משקל העובדים ומספר העובדים ברמות השכר הבינוני-גבוה גדל, ומשקל העובדים ומספר העובדים ברמות השכר הנמוכות קטן, בדיוק הפוך מההתייעלות.
<המפקח על הבנקים דוד זקן: זה מה שקרה בשנת 2013.
אבישי ברוורמן: ראינו הרי בכל העולם שהאי-שוויון גדל.
אבישי ברוורמן: אנחנו רואים את זה בתהליך הצמיחה שקרה בארצות-הברית ובישראל.
אבישי ברוורמן: קבוצה קטנה מקבלת יותר ודווקא הקבוצות החזקות פחות מקבלות פחות.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לחזור לבנקים.
אבישי ברוורמן: רק תגדיר לי מה זה בממוצע אצלך שכר בינוני ומעלה.
אבישי ברוורמן: מצטרף אלינו כעת יושב-ראש ועדת הכספים לשעבר, שזכיתי להחליף אותו, מי שהוא היום יושב-ראש ועדת המדע, חבר הכנסת גפני.
אבישי ברוורמן: יש קואליציה חדשה?
אבישי ברוורמן: קרה משהו?