GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בועז טופורובסקי: זאת אומרת גובה המשכנתאות שנלקח בחודשים האחרונים לא השתנה.
בועז טופורובסקי: איך אתה מסביר את זה?
<יוסי שבת: חשבנו ביחיד הכלכלית על הסבר לנושא הזה.
<יוסי שבת: אחת האפשרויות שהעלנו היא לנסות לבדוק אם יש שינוי בתמהיל הרכישות של דירות מסוימות, לפי גודל דירה.
<יוסי שבת: מצאנו דווקא שבדירות זולות יש האטה מסוימת ברכישה בכל 2014 וב-2013.
<יוסי שבת: לא עד 1,600,000 אלא עד 1,100,000-1,000,000 ₪.
בועז טופורובסקי: אדוני היושב-ראש, אולי אתה יודע להסביר את זה: יש ירידה ברכישת הדירות בחודשים האחרונים אבל גובה המשכנתאות שנלקחו בסך הכול - - -
<אייל עופר: אפשר להסביר?
אבישי ברוורמן: בבקשה, אייל עופר.
אבישי ברוורמן: אחריו – דודי גולדברג.
<אייל עופר: אני אסביר בקצרה.
<אייל עופר: לדעתי, הורים וסבים לוקחים משכנתא שנייה על הדירה שכבר יש להם כדי שהם יוכלו ממינה לממן את ההון העצמי לזוג הצעיר.
<ויצמן נגר: אז למה יש ירידה בעסקאות?
<אייל עופר: יש ירידה בעסקאות כי יש ירידה בעסקאות, אבל לעומת זאת רמת המשכנתאות – זאת אומרת, העסקאות ירדו ל-90% אבל המשכנתאות נשארו ב-100% - - -
בועז טופורובסקי: זה לא מסתדר הגיונית או כלכלית עם מע"מ אפס.
בועז טופורובסקי: עם מע"מ אפס הם היו צריכים לחכות כמה חודשים כדיל לקחת את המשכנתא כדי לעזור לילדים שלהם.
<אייל עופר: קודם כל, מה שאתה רואה עכשיו זו מגמה שהתחילה לפני זה.
<אייל עופר: יכול להיות שיש אנשים שהולכים לקנות דירה מחוץ לטווחים של מע"מ אפס.
אבישי ברוורמן: כן, זה לא הדבר היחיד שמשפיע.
בועז טופורובסקי: זה גם יכול להיות.
אבישי ברוורמן: מר גולדברג, רצית להוסיף פה משהו?
<דוד גולדברג: ראשית, לדעתי אפקט המחיר לא יכול להיות ב-2015.
<דוד גולדברג: אולי לקראת סופה של 2015 אם לא ב-2016, כי תקופת הבנייה היא 3 שנים בממוצע במדינת ישראל.
<דוד גולדברג: הפתרון של ההיצע לא יכול לפתור את המחיר ולהוריד אותו בזמן כה קצר.
<דוד גולדברג: אנחנו עכשיו באמצע 2014 ולכן לפני סוף 2015 ותחילת 2016 אני לא רואה אפקט של ירידת מחירים מהתכנית של מחיר מטרה.
<דוד גולדברג: מה שאני לא מבין זה מדוע לא יוצאים בצורה מסודרת לאזרחים ונותנים פרטים להקטין את אי הוודאות.
<דוד גולדברג: מי שמתלבט היום אם לקנות דירה שיידע שהאפקט של זה לא יהיה היום ולא יהיה מחר, כי צריך להוריד חסמים, לתת שאפו למשרדי הממשלה שעובדים ביחד כפי שנאמר.
<דוד גולדברג: שהאזרח ידע שיש הליך בדרך אבל ההתממשות שלו והישימות שלו - - -
אבישי ברוורמן: אתה יודע את האמת, אם חס וחלילה, אם בסוף 2015 – אני אפילו לא יודע אם הממשלה תהיה או לא תהיה – זה לא יקרה אז אתה יודע: סכינים.
אבישי ברוורמן: אנשים רוצים מיידי וזו הטרגדיה של העבודה - - -
<דוד גולדברג: דבר אחד ברור בחוקי הכלכלה: מיידי לא יכול לקרות.
<דוד גולדברג: זה לא יהיה ולא יכול לקרות.
<דוד גולדברג: זה ברור.
אבישי ברוורמן: אחריו – אני רואה את ד"ר נעם גרובר ממרכז טאוב.
<לאה ורון: וישראל זעירא.
אבישי ברוורמן: וישראל זעירא, יושב-ראש פורום קבוצות רכישה.
אבישי ברוורמן: נשמע את שניכם.
בועז טופורובסקי: אני אתחיל בזה שאעיר על מה שדודי אמר.
בועז טופורובסקי: ראית מה קרה כאן בישיבה.
בועז טופורובסקי: אם אתה שומע את הפוליטיקאים, זה נראה כאילו יש ברוך אחד גדול ולא נעשה שום דבר.
בועז טופורובסקי: אז כל פעם שמנסים להראות את הסדר שאנחנו מנסים לעשות - - -
אבישי ברוורמן: תפסיק עם ההערות האלה.
אבישי ברוורמן: אני יודע מאיפה באת ואני יודע את הדברים האלה.
אבישי ברוורמן: הדבר שאנחנו מנסים, אני לפחות מנסה לעשות פה, זה לנסות להבין מבחינה מקצועית מה יקרה באמת מעבר לצרכים הפוליטיים של פוליטיקאים, של כולנו, להראות הישגים שלעיתים הם לא בדיוק הישגים וייתכן שהעלות שלהם גבוהה.
בועז טופורובסקי: לא הייתה לי שום כוונה לזלזל בך או במי שיושב סביב לשולחן.
בועז טופורובסקי: אני רק אומר שכל אחד מושך לכיוון מסוים וזה נראה כאילו יש הרבה מאוד כיוונים לא ברורים.
בועז טופורובסקי: אבל יש עשייה וחשוב לי להדגיש את זה למרות שזה נאמר בכל מיני אופנים, אני רוצה לעשות בזה סדר.
בועז טופורובסקי: יש עשייה שנעשית עכשיו ולא נעשתה הרבה מאוד שנים בממשלה ובמדינה בכלל.
בועז טופורובסקי: כשנכנסנו לכנסת הנוכחית ראינו שיש מחסור של כ-100,000 יחידות דיור בהיצע, וביקוש חדש כל שנה של כ-45,000 יחדות דיור.
בועז טופורובסקי: הממשלה התחילה לעשות מספר תהליכים, גם בתחום ההיצע וגם תחום הביקוש.
בועז טופורובסקי: בהיצע אנחנו מנסים לעשות את ותמ"ל שעוד לא נסגר – הווד"ל המשודרג – הרפורמה בתכנון וברישוי.
בועז טופורובסקי: ובעצם סוף-סוף יש One stop shop גם בתכנון ו- One stop shopגם ברישוי.
בועז טופורובסקי: אמנם, זה ייקח זמן עד שזה יקרה כמו שצריך אבל זה אושר בחודשים האחרונים.
בועז טופורובסקי: הסרת חסמי התחבורה שדובר עליהם, הסכמי גג שלא היו כמותם הרבה מאוד שנים במדינת ישראל, שמעודדים רשויות מקומיות לבנות ולבנות פלוס כסף, סכום כסף שניתן לרשות מקומית על כל יחידת דיור שנבנית.
בועז טופורובסקי: זה מגיע ל-10,000 שקל.
בועז טופורובסקי: שיווק מאסיבי.
בועז טופורובסקי: התכנית דיור להשכרה והדירה להשכיר, אמורה ליצור שוק חדש שלא קיים היום של בנייה מאסיבית, של היצע של דיור להשכרה במחירים שהם נמוכים יותר מהשוק ולעזור לאותם שגם המע"מ אפס - - -
אבישי ברוורמן: בועז, אתה עושה עבודה יפה.
אבישי ברוורמן: אני רק חושב מה בועז טופורובסקי היה אומר אם היה במפלגה אחרת, בתור יושב-ראש התאחדות הסטודנטים, אבל זה בסדר.
בועז טופורובסקי: אני יכול לשנות צד ואז פתאום להגיד: איך לא עושים כלום?
בועז טופורובסקי: אבל עושים.
בועז טופורובסקי: אני באמת מאמין בכל מה שאני אומר עכשיו.
בועז טופורובסקי: הנושא הזה ייצור שוק חדש לאותם אנשים שגם מע"מ אפס וגם ירידת מחירים לא יתנו להם כי הם לא יכולים לרכוש דירות גם ב-600 ו-700 ו-800 אלף שקל.
אבישי ברוורמן: אז אתה חושב שזה יקרה?
בועז טופורובסקי: אני בטוח שזה יקרה.
אבישי ברוורמן: אם אתה בטוח – רק דבר אחד לא הייתי אומר שתהיה בטוח כי זה יותר מדי מסוכן.
אבישי ברוורמן: אתה חושב שזה יקרה.
אבישי ברוורמן: אנחנו גם נראה את התוצאות, מראה את העלויות.
אבישי ברוורמן: ברורה לך גם העלות הגבוהה של המימון של הפרויקט הזה?
בועז טופורובסקי: ברור, ברור.
אבישי ברוורמן: מאיפה הוא יבוא?
בועז טופורובסקי: ברשותך, אני אסיים.
בועז טופורובסקי: גם הפרויקט של הסרת חסמים בתחבורה עולה 4 מיליארד שקל עד 2020 אבל גם אותו צריך לממן.
בועז טופורובסקי: אמרנו פינוי בסיסי צה"ל.
בועז טופורובסקי: הצעת החוק שלי לגבי מבנים נטושים זה משהו שאנשים לא חשבו עליו.
בועז טופורובסקי: רק בתל אביב יש 600,000 מטרים רבועים של בניינים קיימים שאף אחד לא גר שם פשוט כי לבעל הבניין אין אינטרס כלכלי לשפץ אותו, הוא מעדיף שערך הבניין וערך הקרקע יעלה והוא יוכל למכור את זה.
בועז טופורובסקי: עכשיו אנחנו מורידים לו את האינטרס הכלכלי על-ידי זה שמשיתים עליו את הארנונה המקסימלית.
בועז טופורובסקי: זה קיים בכל עיר, אני נתתי לדוגמה את תל אביב, בירושלים יש 415,00 מטר.
<אייל עופר: אתה יודע, דרך אגב, מה עושים בבריטניה?
אבישי ברוורמן: מה עושים בבריטניה?
אבישי ברוורמן: בבריטניה יש אבל לאומי עכשיו – לא בבריטניה, רק באנגליה.
אבישי ברוורמן: בוויילס וסקוטלנד מבסוטים.
<אייל עופר: יש ערים, למשל לידס ומנצ'סטר, שאתה מקבל תקופה מסוימת של שנים לשפץ את הנכס.
<אייל עופר: לא שיפצת?
<אייל עופר: זה עובר לבעלות העירייה.
<ערן ניצן: אתה יודע שבבריטניה אין היטל השבחה?
<ערן ניצן: זה מאוד קל לבוא - - -
בועז טופורובסקי: תמיד לתת דוגמאות ספציפיות ממקומות אחרים.
בועז טופורובסקי: עכשיו יש תהליך, שאני מקווה שיצליח, לשר הפנים להעלות את כמות העובדים הזרים שיש.
בועז טופורובסקי: בצד הביקושים אנחנו מטפלים בטווח הבינוני - -
תמר זנדברג: תוכלו להתלהם על עוד כמה אפריקאים או מסתננים.
בועז טופורובסקי: - - גם במחיר המטרה וגם תכנית המע"מ אפס.
בועז טופורובסקי: נכנסתי באמצע הדברים שלך, דודי, אבל כבר דיברנו על זה – אני חושב שניסינו לענות ככל האפשר על כל הבעיות שיכולות לצוץ לגבי העיוותים שיכולים להיות במע"מ אפס: כסף שהקבלנים ייקחו אליהם במקום שיגיע לרוכשי הדירות.
בועז טופורובסקי: כרמל שאמה לא נמצא כאן, הוא הלך, אבל יש הרבה מאוד - - -
אבישי ברוורמן: הוא אדם, שלהבדיל מחלק מחברי הכנסת שלא כל אחד מכיר, זה בדיוק התחום שלו.
אבישי ברוורמן: הוא מאוד-מאוד מקצוען בנושא הזה כרמל כי הוא התעסק כל-כך הרבה שני בדלא ניידי ולכן הדברים שלו - - -
<לאה ורון: לפי החפצים שהוא השאיר אני מניחה שהוא יצא רק לפרק זמן קצר.
בועז טופורובסקי: גם מיסוי על משקיעים שהעברנו ונעביר עוד, וההיטל על עיכוב בנייה שעוד מעט יבוא.
בועז טופורובסקי: אני חושב שצריך לראות את הכול במכלול.
בועז טופורובסקי: אלו דברים שבעשרות מונים יותר ממה שהיה בממשלות קודמות.
בועז טופורובסקי: אפשר לבוא לתת עוד הצעת ועוד הצעות - -
אבישי ברוורמן: תחי ממשלת ישראל הנוכחית.
בועז טופורובסקי: - - אבל לפחות מנסים לעשות והזמן באמת יגיד אם אנחנו - - -
אבישי ברוורמן: כמה דירות נוספו בשנה וחצי האחרונות?
אבישי ברוורמן: כמה דירות?
<ערן ניצן: 42,000 דירות חדשות וזה, דרך אגב, שיא.
<יוסי שבת: כל הזמן אנחנו בעלייה מ-2008.
<לאה ורון: ערן, ממתי?
<ערן ניצן: ב-2013 כמובן.
<דוד גולדברג: אני רוצה לומר לחבר הכנסת טופורובסקי שאם כל מה שאתה אומר נכון, הציבור לא יודע.
<דוד גולדברג: אני חוזר לעובדה שבמקום שהציבור יידע שנעשים מהלכים כמו שאתה אומר, מצוינים ובשיתוף פעולה, אני קורא יומיום בתקשורת דבר נוראי:
<דוד גולדברג: שר אחד מחשק שר שני כי התכנית הזאת, עד שזו לא תאושר, השנייה לא תעבור.
<דוד גולדברג: לא יכול להיות שאני קורא כזה דבר.
<דוד גולדברג: הרי ברור שהמסר לא טוב.
אבישי ברוורמן: זה ברור לחלוטין.
בועז טופורובסקי: אתה צודק במאה אחוז.
<דוד גולדברג: זה פוגע בממשלה, במדינה ובאזרחים.
אבישי ברוורמן: כרמל, חבל שהפסדת – כרגע שוחחנו עליך ואפילו החמאתי לך.
בועז טופורובסקי: נכון, ואני עניתי לך.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת אשר, אייכה?
אבישי ברוורמן: כשבני ברק מימיני, אני מרגיש טוב.
אבישי ברוורמן: בוא, ראש עיריית בני ברק לשעבר.
כרמל שאמה-הכהן: ורמת גן משמאלך.
<טל אלדרוטי: אדוני היושב-ראש, אני יכול להוסיף הערה בעניין הזה של מחיר מטרה ומע"מ אפס?
אבישי ברוורמן: אדוני השמאי הראשי, אלדרוטי, בבקשה.
<טל אלדרוטי: אני יכול להעיד מהעיניים המקצועיות בלבד: בישיבות שאני קיימתי במשרד השיכון נמסר לי ואני רואה שתכנית מחיר מטרה מוכנה ונאמר לי על-ידי בכירים שם: התכנית מוכנה ואנחנו ממתינים לראות איך תכנית מחיר מע"מ אפס תצא החוצה, אנחנו ניישם את תכנית מחיר מטרה מיד אחר כך כדי שהיא תתאים למחיר מע"מ אפס.
<טל אלדרוטי: הסיבה שהתכנית לא יוצאת לפני היא על מנת לא ליצור שונות ובידול ואי התאמה בין התכניות.
<טל אלדרוטי: זו הסיבה.
אבישי ברוורמן: יש לי שאלך אליך, ערן.
אבישי ברוורמן: הלא הפקידות עובדת – מתי התכנס בפעם האחרונה פורום הקבינט לדיור?
<ערן ניצן: לפני 3 ימים, אדוני היושב-ראש.
<לאה ורון: אליו לא הגיע שר הבינוי והשיכון?
<לאה ורון: זה הפורום?
<ערן ניצן: התקיים פורום קבינט הדיור.
<ערן ניצן: מה השאלה?
<ערן ניצן: מי היה נוכח?
יעקב אשר: כמה זמן היה הדיון?
<לאה ורון: זה הפורום של הקבינט או הפורום של החסמים בדיור?
<ערן ניצן: זה קבינט הדיור בראשות שר האוצר.
<ערן ניצן: ביום רביעי שעבר התכנס חמ"ל הדיור שהוא הפורום המקצועי ושם אושרו, בין היתר, הסכם נתיב לדירה והסכמים נוספים.
<לאה ורון: ולפני 3 ימים, מתי התכנס?
<ערן ניצן: מתי חמ"ל דיור מתכנס או קבינט דיור?
אבישי ברוורמן: הקבינט, הקבינט.
<ערן ניצן: הקבינט הקודם היה בסוף מרץ.
<טל אלדרוטי: כל 3 חודשים.
אבישי ברוורמן: רבותי, העיקר שתעבדו ושזה יקרה.
אבישי ברוורמן: אנחנו מסתכלים עליכם.
<לאה ורון: עכשיו חודש יוני.
אבישי ברוורמן: אנחנו ביוני, כן.
אבישי ברוורמן: עוד מעט יולי.
<ערן ניצן: היה פסח.
יעקב אשר: כמה זמן ארכה הישיבה של קבינט הדיור?
<ערן ניצן: נמשכה כנצח.
<טל אלדרוטי: זו לא הכמות, זו האיכות.
יעקב אשר: נהיית פוליטיקאי.
אבישי ברוורמן: הדבר הכי חשוב בחיים זה חוש הומור, ככה אתה יכול לקחת - - -
יעקב אשר: לא חוש הומור, אדוני, שאלתי שאלה: כמה זמן ישב קבינט הדיור ביום שלישי?
יעקב אשר: בדקות.
<ערן ניצן: שעה.
יעקב אשר: שעה?
<ערן ניצן: פחות משעה.
יעקב אשר: הצליחו להקיף את כל הנושאים הללו?
יעקב אשר: התאמה בין שתי התכניות, את ההשלכות, מה קורה עם הקיפאון?
אבישי ברוורמן: בלי שר הבינוי והשיכון.
<ערן ניצן: ישיבות יעילות מתנהלות - - -
יעקב אשר: בדיוק, הבנתי.
אבישי ברוורמן: ערן, תודה.
אבישי ברוורמן: רבותי, ד"ר נעם גרובר ממרכז טאוב, בבקשה.
<נעם גרובר: שלום.
<נעם גרובר: מעבר לזה שאני חוקר את הנושא אני גם שוכר דירה בכפר סבא, כך שאני בהחלט - - -
אבישי ברוורמן: אתה גם בתור כלכלן וגם בתור שוכר.
<נעם גרובר: אני מדבר מפוזיציה.
<נעם גרובר: חילקנו פה נייר עמדה, אני מקווה שיש - - - יש עוד עותקים.
אבישי ברוורמן: לא יודע, תתמצת.
אבישי ברוורמן: אתה יודע שזמנך קצוב מאוד?
<נעם גרובר: כמה קצוב?
אבישי ברוורמן: 3 דקות.
<נעם גרובר: אני רוצה להתחיל מנושא מאוד חשוב: גמישות ההיצע ביחס למחיר.
<נעם גרובר: מה זה אומר?
<נעם גרובר: כאשר עולה המחיר באחוז אחד, בכמה עולה ההיצע.
<נעם גרובר: למה זה חשוב?
<נעם גרובר: המחקר מראה שכאשר גמישות ההיצע גבוהה, לא נוצרות בועות.
<נעם גרובר: יש עלייה בביקושים, למשל כשיורדת הריבית, הביקושים עולים.
<נעם גרובר: איפה שהגמישות גבוהה, המחיר עולה ויורד.
<נעם גרובר: איפה שהגמישות נמוכה, אנשים לא מאמינים - - -
אבישי ברוורמן: ולכן, לענייננו?
<נעם גרובר: לטווח הארוך, אנחנו רוצים לעבוד על הגדלת גמישות ההיצע.
<נעם גרובר: זה אם אתה רוצה לדבר - - -
אבישי ברוורמן: לכן, מה קורה לגבי משתני המדיניות שהממשלה עושה עכשיו וההשפעה שלהם על גמישות ההיצע?
<נעם גרובר: בטווח הקצר, כמו שאתם רואים, הביקוש מושפע משני גורמים: מהריבית הנמוכה ומהמיסוי המועדף, שהופכים השקעה בנדל"ן לכדאית מול השקעה פיננסית.
<נעם גרובר: זה ברור לכולם.
<נעם גרובר: כמו שאתם רואים בגרף פה, שיעור משקי הבית שמחזיקים בדירה אחת או יותר להשקעה עלה פי 3 בשנים האחרונות.
אבישי ברוורמן: אמרו את זה כבר.
אבישי ברוורמן: אייל אמר את זה.
<נעם גרובר: העשירים מחזיקים הרבה יותר.
<נעם גרובר: 22% ממשקי הבית בחמישון העליון מחזיקים דירה אחת או יותר להשקעה.
<נעם גרובר: הריבית זה משהו שאין לנו כל-כך שליטה עליו.
אבישי ברוורמן: אני מבקש שתתקדם.
אבישי ברוורמן: הריבית לא תשתנה פה יותר מדי.
אבישי ברוורמן: אני רוצה את ההמלצות שלך לגבי השאלות שעל הפרק.
<נעם גרובר: מיסוי – ההכנסה מנכסי נדל"ן, שכר הדירה, לא ממוסת, בשונה מהכנסה משוק ההון.
<נעם גרובר: מדובר בעיוות, מדובר על כ-20 מיליארד ₪ שלא ממוסים.
<נעם גרובר: להערכתי, המדינה מוותרת פה על הכנסה של בין 6 ל-8 מיליארד שקלים בשנה.
<נעם גרובר: זה רגרסיבי, זה מיטיב עם העשירים וזה גם חוסם כניסה של חברות לשוק הדירות להשכרה, מה שמונע שכירות ארוכת טווח וזה מה שהמדינה מנסה לפתור פה: את הבעיה שהיא עצמה יצרה.
אבישי ברוורמן: האם השאלות הספציפיות שהעלינו הבוקר לגבי מדיניות של מס ערך מוסף אפס, לגבי מחיר מטרה, לגבי השאלה – אמר פה מר גולדברג, אמר אייל – שלא בטוחים שהנושא הזה פותר.
אבישי ברוורמן: אולי נקודתית בטווח הקצר, אבל תהיה עלייה בביקוש, אין שינוי גדול בהיצע.
אבישי ברוורמן: מצד שני נאמר כאן, היו הערות פרקטיות של אייל עופר, של חבר הכנסת טופורובסקי, לגבי הדירות הריקות והנטושות.
אבישי ברוורמן: מה מבחינת Policy Implication, אחרי שעשיתם את כל המחקר במרכז טאוב המצוין, ואני אומר את זה פעמיים, גל אלדור נמצאת פה?
אבישי ברוורמן: ופרופסור דני בן דוד, מה ההערכה שלכם לגבי הנושאים שעל הפרק?
<נעם גרובר: אני קצת חולק פה על המספרים.
<נעם גרובר: אני מכיר את המספר שגם צוטט בדוח טרכטנברג, של קצת יותר מ-40,000 דירות ריקות.
<אייל עופר: המספרים שלי מהלמ"ס.
<נעם גרובר: בסדר, הם השתמשו - - -
<אייל עופר: הם השתמשו במידה אחת - - -
אבישי ברוורמן: תן לי תשובות ברורות.
אבישי ברוורמן: לא טרכטנברג ולא מוישה.
<נעם גרובר: מס רכישה ומס רכוש שניהם מאוד בעייתיים: קל להתחמק מהם.
<נעם גרובר: הציבור לא פחות מתוחכם מרשות המיסים.
<נעם גרובר: אני יכול להסביר לכם בדיוק איך להתחמק - - -
אבישי ברוורמן: כרמל כבר יסביר לך יותר טוב.
כרמל שאמה-הכהן: איך מתחמקים ממס רכוש?
<נעם גרובר: ממס רכוש, אתה רושם את זה על שם הבן שלך.
כרמל שאמה-הכהן: מס רכוש?
<נעם גרובר: מס רכוש על דירה שנייה.
<נעם גרובר: כן.
<נעם גרובר: המס רכוש על דירה ריקה, אתה משלם למישהו - - -
אבישי ברוורמן: אתה לא מצליח.
אבישי ברוורמן: אני מבקש שתאמר לי, מעבר - - -
כרמל שאמה-הכהן: מס רכוש שדיברנו, על קרקעות - - -
אבישי ברוורמן: יש לך המלצות?
<נעם גרובר: מס על הכנסה משכר דירה.
<נעם גרובר: יגידו אנשים: תמסה שכר דירה, זה יעלה את שכר הדירה, השוכרים יתמרדו, זה בלתי עביר פוליטית.
<נעם גרובר: אם הממשלה תודיע על רצון למסות עכשיו באופן אמין שכר דירה, הרי זה ייקח כמה שנים עד שהאמצעי הזה יבוא לידי ביטוי, ייצא אל הפועל.
<נעם גרובר: הירידה בביקוש לדירות להשקעה תהיה מידית וגם כאשר המיסוי על שכר הדירה יכנס לפועל, חלק גדול ממנו יבוא על חשבון המשכירים.
<נעם גרובר: אם אפשר היה להעלות כל-כך בקלות את שכר הדירה לשוכרים, הוא כבר היה עולה.
אבישי ברוורמן: אתה כבר עובר את הזמן שלך.
אבישי ברוורמן: אני רק רוצה להבין: לגבי השאלה שעל הפרק שכולנו דנו בה כאן, לגבי מה יקרה בשנתיים הקרובות לאור המדיניות של מס ערך מוסף אפס, מחיר מטרה.
<נעם גרובר: אני מתנגד למחיר מטרה.
<נעם גרובר: אני חושב שזה ייצור מרוץ להורדת האיכות ולהוצאת המפרט מחוץ למחיר הדירה עצמו.
אבישי ברוורמן: ומס ערך מוסף אפס?
<נעם גרובר: זה אמצעי שאני לא חושב שהוא מאוד רלוונטי לצינון הבועה הנוכחית.
<נעם גרובר: זה אמצעי פוליטי או אם תרצו, אידאולוגי, לאפליה של זוגות צעירים - - -
יעקב אשר: פוליטי?
<נעם גרובר: פוליטי אידאולוגי לאפליה של זוגות צעירים מול משקיעים.
אבישי ברוורמן: אמרת את זה בזהירות ברורה.
<נעם גרובר: אני רוצה להוסיף בנושא של עיבוי עירוני, התחדשות עירונית, תמ"א 38, פינוי-בינוי: אלה המצאות ישראליות.
<נעם גרובר: במקומות אחרים, היכן שיש ריכוז של דיור משותף שמקשה על התחדשות עירונית עושים מכירה של הבניין ברוב מיוחס – בין 50% ל-80% מהדיירים מחליטים שהם רוצים למכור – מוכרים ועוברים לדירה חדשה.
<נעם גרובר: הם לא צריכים לגור בתוך אתר בנייה במשך שנים.
<נעם גרובר: מי שהתנסה בזה, זה מאוד-מאוד לא נעים במיוחד לזקנים ונכים, והם לא צריכים לעבור לדירה אחרת שהקבלן מממן ולחזור אחרי שהבנייה הסתיימה, במקרה של פינוי-בינוי.
<נעם גרובר: תודה רבה.
אבישי ברוורמן: הבנתי פחות או יותר, אבל לא מספיק.
אבישי ברוורמן: אחריה – ישראל זעירא, יושב-ראש-פורום קבוצות רכישה.
אבישי ברוורמן: אמיר הלר, כבר דיברת, אתה רוצה להוסיף עוד משהו או לא?
<אמיר הלר: לא דיברתי על נושא הדיון.
אבישי ברוורמן: תדבר על נושא הדיור.
אבישי ברוורמן: אם מישהו עוד רוצה להוסיף, חבר הכנסת אשר ידבר ואני אסכם.
תמר זנדברג: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אני יושבת כאן כבר זמן לא רב, אבל גם לא כל-כך מועט, וכל הדיון וגם הנייר הזה שהוצג בפנינו – וקראתי אותו בעיון – עוסק לטעמי בשאלה אחת מרכזית שאני רוצה להאיר אותה מעוד זווית.
תמר זנדברג: כל הדיון הזה עוסק אך ורק בשאלת הביקוש וההיצע.
תמר זנדברג: חלק עסקו יותר בביקוש, חלק עסקו יותר בהיצע וחלק בשניהם.
תמר זנדברג: אני מניחה שרבים סביב השולחן כאן, כולל אותי, היו בשיעורים האלה בתואר בכלכלה.
תמר זנדברג: על השיעור הראשון משרטטים לנו את עקומת הביקוש וההיצע ומסבירים לנו שהמחיר נקבע בנקודת המפגש.
תמר זנדברג: בהרבה מקרים ובפרט במקרה של שוק הדיור, אני רוצה להביע הרהור כפירה בעובדה הזאת.
תמר זנדברג: שוק הדיור הוא שוק מיוחד.
תמר זנדברג: הסחורה, הדירות, זה לא עגבניות שמציפות את השוק ביום שישי אחרי הצהריים ויש הרבה ועוד מעט סוגרים, אז המחיר בהכרח יורד.
תמר זנדברג: הרבה מאוד מהכסף שלנו מושקע שם.
תמר זנדברג: אנחנו לא מוכרים וקונים את זה כל הזמן שאם עכשיו פתאום יש יותר, אז כולנו נרוץ ונקנה דירות.
תמר זנדברג: ואם יש שוק שכן מתנהג ככה זה אך ורק שוק הדירות להשכרה, ושוק הדירות השניות והשלישיות שאפשר להחליף אותן מאוד-מאוד מהר.
תמר זנדברג: שוק הדירות למגורים, איפה שאנחנו גרים, לא מתנהג אך ורק לפי כללים של ביקוש והיצע.
תמר זנדברג: אנחנו לא נעבור דירה כל רגע ונעביר את הילדים שלנו בית ספר ונעבור למרכז ולפריפריה בגלל שהמחיר ירד או עלה.
אבישי ברוורמן: זה כן כללים של ביקוש והיצע, אבל אלה שנמצאים בשוק לוקחים בחשבון משתנים אחרים שהם שלא נכנסים לשוק.
אבישי ברוורמן: זה לא שאין - - -
תמר זנדברג: אז אני שוב אומרת שאני רוצה להביע הרהור כפירה בתובנה הזאת.
אבישי ברוורמן: עם כל הכבוד, מה שאת אומרת זה לא שאת קראת תיגר על חוק הביקוש וההיצע אלא כמו שאמרת, יש הבדל בין עגבניות לבין דירות.
אבישי ברוורמן: אבל לא קראת תיגר על חוק הביקוש וההיצע.
תמר זנדברג: אני קוראת תיגר על הרעיון ששוק הדיור מתנהל אך ורק לפי כללים של ביקוש והיצע.
תמר זנדברג: ספציפית שוק הדיור.
תמר זנדברג: אני גם לא רוצה לקרוא לזה שוק – בואו נקרא לזה הבתים שלנו כדי שנבין על מה אנחנו מדברים.
תמר זנדברג: לראייה, בואו נראה מה קורה בדיון הזה ובדיון הציבורי בשלוש שנים האחרונות:
תמר זנדברג: אנחנו הולכים ומציפים את השוק בדירות ואגב כך מחסלים את השטחים הפתוחים ודנים – אפרופו נתיב לדירה, כמה מנתיב לדירה הלך להשקעה בתחבורה ציבורית וכמה לכבישים ומחלפים?
תמר זנדברג: מה אנחנו עושים בזה?
תמר זנדברג: אנחנו דנים את רוכשי הדירות להמשיך ולהיות בעלים בהכרח של שתי מכוניות למשפחה לפחות.
<ערן ניצן: זה התב"ע.
תמר זנדברג: הרמת לי להנחתה לעיקר דברי: יש מרכיב מאוד-מאוד מרכזי שמשפיע על הדיור ועל הדירות ועל הבתים למגורים, שנעדר כאן לחלוטין מהדיון והוא התכנון.
תמר זנדברג: איזה תב"עות אנחנו מתכננים?
תמר זנדברג: איך נראות הדירות האלה?
תמר זנדברג: כמה חניות יש להן?
תמר זנדברג: האם יש גישה לתחבורה ציבורית ליד?
תמר זנדברג: האם אפשר ללכת ברגל לגן או לבית הספר?
תמר זנדברג: האם יש תעסוקה ואיפה?
תמר זנדברג: האם יש מרחב ציבורי נגיש ועירוב שימושים?
תמר זנדברג: מה אנחנו עושים?
תמר זנדברג: אנחנו בונים עוד מאותו דבר.
תמר זנדברג: אנחנו בונים דירות שהמחיר שהלן כמעט בהכרח לא ירד בגלל איך הדירה נראית ומתוכננת.
תמר זנדברג: דירה של 4 או 5 חדרים עם שתי חניות ומחסן שחובה להגיע אליה באמצעות כביש חדש , שצריך להשקיע כסף כדי לבנות אותו, לא ירד.
תמר זנדברג: הוא לא יהיה נמוך המחיר הזה.
תמר זנדברג: אמרתם בעצמכם: העלויות עם הסרת החסמים.
תמר זנדברג: מה זה הסרת חסמים?
תמר זנדברג: לבנות כביש ומחלף.
תמר זנדברג: נבנה את הכביש והמחלף – זה עולה כסף, מישהו צריך לשלם את זה.
תמר זנדברג: מרכיב התכנון, מה אנחנו מתכננים ואיפה, נעדר לחלוטין מהדיון הזה.
תמר זנדברג: זה המרכיב החשוב ביותר כשאנחנו מדברים על דירות ומגורים לדיור.
תמר זנדברג: איפה הדיור הציבורי?
תמר זנדברג: איפה הדירות הקטנות?
תמר זנדברג: איפה העיבוי העירוני במרכזי הערים.
תמר זנדברג: זה מופיע בדוח של מרכז טאוב, אבל זה מופיע תמיד בשולי הדיון ובצורה, עוד פעם, אך ורק כלכלית שמסתכלת מתוך הפריזמה של הביקוש וההיצע בלבד.
תמר זנדברג: כדאי שאנחנו נפתח את הראש, להרחיב את הפריזמה, ובמוקד הדיון חייב להיות התכנון.
תמר זנדברג: אז אנחנו נגלה המון אפשרויות חדשות למגורים, שגם יהיו זולים יותר כי כרגע אנחנו מכריחים אנשים לשלם מחיר גבוה על דירות שהם בכלל לא צריכים.
אבישי ברוורמן: ישראל זעירא, יושב-ראש פורום קבוצות רכישה.
אבישי ברוורמן: מה קורה בשוק באמת?
<ישראל זעירא: קודם כל, יישר כוח לכל מי שעושה ומעלה את הנושא לדיון, במיוחד לנציגי האוצר והשיכון והשמאי הממשלתי.
<ישראל זעירא: חיזקו ואמצו.
<ישראל זעירא: לא נלקח בחוק המע"מ וגם בתקנות מחיר מטרה בכלל בחשבון הנושא של קבוצות רכישה.
<ישראל זעירא: קבוצות רכישה הצליחו להוריד את המחירים בצורה דרמטית בשנים האחרונות וזה לא סתם שהן התנפחו לממדים ענקיים: ב-2011 זה כבר היה 25% מהשוק.
<ישראל זעירא: אין סטטיסטיקה ל-2014.
<ישראל זעירא: לדעתי זה כבר קרוב ל-40% מהשוק.
<ישראל זעירא: זה שוק ענק.
<ישראל זעירא: הציבור מצביע ברגליים, הוא מבין שהוא יכול - -
אבישי ברוורמן: חתכו חלק מהרווחים של הקבלנים.
<ישראל זעירא: - - לחסוך הרבה מאוד כסף, וזה קורה למרות שיש גם מגרעות לקבוצות רכישה.
<ישראל זעירא: אם חוק המע"מ לא יתייחס לקבוצות רכישה, אז הוא מתעלם, הוא גם עושה אפליה פסולה שלא תעמוד במבחן בג"ץ.
<ישראל זעירא: אבל מעבר לבג"ץ, העיקר חסר מן הספר: אפשר לתת את ההטבה ישירות לצרכן הסופי.
<ישראל זעירא: הגשנו הצעה שהייתה מקובלת על הפקידים ברשות המיסים, הצעה זו מונחת על השולחן, לתת את ההטבה הזו בסוף, אחרי שהדירה בנויה ומוכנה והמחיר שלה ידוע, הצרכן הולך וכמו שהוא מקבל פטור מעוד מיסים, הוא מקבל בחזרה את המע"מ ישירות לכיסו.
<ישראל זעירא: זה לא עובר דרך שום מתווך.
<ישראל זעירא: זה ישר נכנס לכיס של האזרחים, ובכך מטרות החוק מושגות.
<ישראל זעירא: זאת הצעה שנמצאת על השולחן.
<ישראל זעירא: היא חייבת להיות בחוק - - -
אבישי ברוורמן: מר זעירא, לצערי לא היו פה מרשות המיסים, אבל הם בדרך, אני מבין.
אבישי ברוורמן: אני ממתין להם.
<ערן ניצן: אני מציע להיות מאוד זהיר באמירות שהדברים האלה מקובלים על אנשי רשות המיסים.
<ערן ניצן: הדיון הזה מתקיים במשרד האוצר - - -
אבישי ברוורמן: ערן, לא אמרתי את זה.
אבישי ברוורמן: אמרתי שאנשי רשות המיסים צריכים להגיע לכאן.
אבישי ברוורמן: חלק מהשאלות, כולל ההצעה למס על דירות ריקות, אני רוצה שיתייחסו אליהם.
<לאה ורון: מס רכוש על קרקעות זמינות.
אבישי ברוורמן: מס רכוש על קרקעות, על כל הדברים האלה.
אבישי ברוורמן: בסופו של דבר, אנחנו עוד מעט באים לתקציב ומה שיקרה פה עם מס ערך מוסף.
<ישראל זעירא: החוק הזה חייב לעבור את השינוי ולהכיל את קבוצות הרכישה, במילים אחרות, את הצרכן הסופי ולא רק את התאחדות בוני הארץ, שזו בעצם הטבה לסקטור.
<ישראל זעירא: ברשותך, עוד נקודה אחת אחרונה לגבי כמה זמן החוק הזה יחזיק מעמד.
<ישראל זעירא: דובר על זה שהוא חוק להרבה שנים.
אבישי ברוורמן: איזה חוק?
<ישראל זעירא: חוק מע"מ אפס.
<ישראל זעירא: לעניות דעתי החוק הזה יחזיק מעמד שלושה-ארבעה חודשים לפני שתהיה - - -
אבישי ברוורמן: עד לקראת הבחירות.
<ישראל זעירא: לא בגלל בחירות, לא רמזתי לזה.
<ישראל זעירא: פשוט המציאות הכלכלית תגרום לזה שתהיה ריצה המונית של הזכאים לחוק.
<ישראל זעירא: מדובר בסך הכול בסדר גודל של 10,000 דירות.
<ישראל זעירא: הכסף יגמר ואי אפשר יהיה עכשיו לתת 2.5 מיליארד אלא 10 מיליארד.
<ישראל זעירא: מי שלא זכאי מבין שפתאום אין יותר דירות בשוק והמחירים של הלא זכאיים יעלו עוד יותר.
אבישי ברוורמן: רבותי, אמר את זה מר זעירא, אמר את זה מר גולדברג, אמר את זה מר עופר, אמר את זה כמובן חבר הכנסת כרמל שאמה-הכהן – יכול להיות שיהיה פה איזה גימיק זמני לקבוצה, שייראה נחמד פוליטית, אבל תוך תקופה לא ארוכה המחירים יעלו.
אבישי ברוורמן: לא יהיה פה פתרון אמתי.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת אשר, רצית להוסיף לזה משהו?
יעקב אשר: אני אקח כבר את רשות הדיבור שלי עכשיו.
אבישי ברוורמן: אחריו – מר הלר מבוני הארץ.
יעקב אשר: אני רוצה להתייחס לסיום הדברים.
יעקב אשר: החששות האלה קיימים.
יעקב אשר: אני חושב שהיה צריך לחשוב על כל הנושא הזה של הורת מע"מ אם השיטה הזאת נכונה ואני מדבר כרגע על כל הנושא הזה וגם על הנושא של קבוצות רכישה, שזה אחד הדברים שהכי הצליחו במדינת ישראל בלי שהממשלה החליטה על זה, בלי שמישהו ישב באיזה קבינט דיור 4.5 דקות והחליט.
אבישי ברוורמן: הציבור התארגן.
יעקב אשר: בסופו של יום, המחיר היה יותר זול ואנשים קנו דירות.
יעקב אשר: אלה העובדות, כל השאר זה תכניות.
יעקב אשר: לכן, בזה שהפטור הוא לאזרח, יש בזה גם היגיון.
יעקב אשר: אני רוצה להעלות עוד דבר אחד.
יעקב אשר: העליתי את זה בהקשר אחר, אבל אני חושב שהוא נכון גם לכאן: לדעתי, הדבר הזה שיש תנאי סף במחיר הוא בעייתי.
יעקב אשר: זאת אומרת, נוצר מצב – אני מדבר על ה-1,600,000 לא נדבר על ה-600,000 של החרדים מהמאדים, שנהיו 950,000 – אני לא מדבר עכשיו על חרדים כי יותר פופולרי לדבר על זה.
יעקב אשר: ב-1,600,000 אדם יש לו תנאי סף.
יעקב אשר: זאת אומרת, הוא מגיע למספר הזה ועובר אותו, אם הוא יגיע לדירה שמחירה נע בין 1,630,000 ל-1,670,000 הקבלן יקבע את המחיר – הוא עף מזה, נכון?
יעקב אשר: קודם כל זה יפתח - - -
<טל אלדרוטי: לא, לא מדויק.
<טל אלדרוטי: יש כמה חלופות.