GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<איתי עצמון: אני מבקש לשאול, ואולי כדאי שנציגי מערכת הביטחון יתייחסו לשאלה: האם כל הגופים שמנויים כאן בהגדרת מערכת הביטחון רלוונטיים להסדרים המוצעים כאן בהצעת החוק?
<איתי עצמון: כלומר, האם יש שטחים שיכולים להיות מיועדים לרעייה שנמצאים בהחזקת, למשל, משטרת ישראל או שירות בתי-הסוהר?
<טובי הארט: אני לא יכול להשיב לעניין סעיף קטן (5).
<טובי הארט: לעניין יתר הסעיפים זה יכול להיות רלוונטי, לעניין סעיף קטן (5) צריך לשאול את המשרד לביטחון פנים.
<טובי הארט: אני יכול להגיד שבתוך סעיף קטן (5) יש יחידות שזהות לחלוטין ליחידות של צה"ל, למשל יחידות מג"ב שלפחות לגביהן זה יכול להיות רלוונטי.
אבישי ברוורמן: נציג מהמשרד לביטחון פנים ישנו פה?
אבישי ברוורמן: איננו?
אבישי ברוורמן: בעד, אושר פה אחד.
אבישי ברוורמן: בשבילי הסמכות של המשרד לביטחון פנים זה ישראל חסון.
ישראל חסון: אפשר להוסיף את משמר הכנסת.
<איתי עצמון: כעת להגדרת "שטח צבאי".
אחד מאלה: (1) מקרקעין שבידי מערכת הביטחון; (2) שטח סגור כמשמעותו בתקנה 125 לתקנות ההגנה (שעת חירום), 1945; (3) מקרקעין הסמוכים לגבול, לרצועת עזה, לאזור יהודה ושומרון או לשטח צבאי כאמור בפסקאות (1) או (2), ששר הביטחון או מי שהוא הסמיך לעניין זה הודיע עליהם מעת לעת לממונה בשל חשש לפגיעה בביטחון המדינה או בשלום הציבור;"
<איתי עצמון: שטחי אימונים נכללים בגדר השטחים המנויים בפסקה (2) או בפסקה (3)?
<טובי הארט: שטחי אימונים הם בגדר שטחים סגורים.
<איתי עצמון: סגורים.
אבישי ברוורמן: אם כך, אני מסתכל, אדוני, סגן ראש השב"כ לשעבר, אתה מנענע בראש.
<מורן הכהן-יבין: נבקש מהוועדה לעבור לסעיף 4 ולא לדון כרגע בסעיף 3.
אבישי ברוורמן: אוקיי, 3, אנחנו קופצים.
<מורן הכהן-יבין: תודה.
<מורן הכהן-יבין: " 4.
<מורן הכהן-יבין: פרסום הודעה על מקרקעי ציבור המיועדים להקצאה לרעייה ארוכת טווח (א) הממונה יפרסם עד ה-1 בספטמבר בכל שנה, הודעה לציבור בעיתונות בעברית ובערבית ובאתר האינטרנט של משרד החקלאות שתכלול את אלה: (1) רשימה של מקרקעי ציבור המיועדים להקצאה חדשה, לפי רשימה שתעביר לו רשות המקרקעין; (2) רשימה של מקרקעי ציבור המשמשים בפועל לרעייה ארוכת טווח, לאחר שכבר ניתן לגביהם היתר לרעייה ארוכת טווח לשנה הקרובה; רשימות כאמור יכללו את כושר הנשיאה ואת תקופת הרעייה האפשרית במקרקעין האמורים.
<מורן הכהן-יבין: (ב) הממונה לא יכלול ברשימה של מקרקעי הציבור המיועדים להקצאה חדשה, מקרקעין שהם - גן לאומי או שמורת טבע, אלא באישור המנהל כמשמעותו בסעיף 19 לחוק גנים לאומיים, או מי שהוא הסמיך לעניין זה; מקרקעין בניהול הקרן הקיימת לישראל, אלא באישור מנהל הקרן הקיימת לישראל או מי שהוא הסמיך לעניין זה; שטח צבאי, אלא באישור שר הביטחון או מי שהוא הסמיך לעניין זה.
<מורן הכהן-יבין: (ג) בסעיף זה, "מקרקעי ציבור המיועדים להקצאה חדשה" – מקרקעי ציבור שאין לגביהם היתר לרעייה ארוכת טווח או שהיתר כאמור שניתן לגביהם לא יחודש לשנה הקרובה, ואפשר לתת לגביהם היתר כאמור לשנה הקרובה.
<מורן הכהן-יבין: "
אבישי ברוורמן: יש הסבר כללי והערות, רק תן לה להסביר כללית ואז תדבר, חבר הכנסת כלפה.
אבישי ברוורמן: בבקשה, הסבר כללי.
<תניב רופא: אנחנו מבקשים מדי שנה לשקף לציבור את כל פּול הקרקעות המיועדות למרעה, אבל אנחנו מחלקים את פּול הקרקעות האלה לשתי קבוצות: קבוצה אחת היא הקרקעות שהוקצו בשנה שעברה והוקצו מחדש לשנה הבאה והם רק לידיעה; ויש לנו פּול אחר שהם של קרקעות שגם אם הוקצו בשנה שעברה, בשנה הקרובה הן לא מוקצות מטעמים שונים, וגם קרקעות חדשות שהוסדרו ונכנסות להקצאה חדשה, אלה מפורסמות לציבור כ"קול קורא" על מנת לקבל בקשות להקצאה.
אבישי ברוורמן: בבקשה, חבר הכנסת כלפה.
זבולון כלפה: במסגרת מה שהקראת פה בסעיף 4, בין השאר גם נגעת בסוגיה הזאת של כושר נשיאה, ההגדרה הזאת לא מחודדת.
<מורן הכהן-יבין: הצענו הצעה להגדרה ל"כושר נשיאה", ההגדרה אושרה בדיון הקודם ואנחנו רוצים לעשות בה איזשהו שינוי, ולכן נבקש בדיון הבא להביא את ההצעה לדיון מחדש.
<לאה ורון: אתם צריכים להגיש בקשה מסודרת לדיון מחדש.
<מורן הכהן-יבין: זה מה שנעשה.
אבישי ברוורמן: ישראל חסון, אתה רוצה להגיד שתי מילים?
ישראל חסון: מה ההיגיון שאתם רוצים שמקרקעין בניהול קרן קיימת לישראל צריך לקבל את אישור קרן קיימת, מדוע?
<תניב רופא: אנחנו מייחסים למנהלי הקרקע משקל מאוד משמעותי, זו הקרקע שהם מנהלים והם קובעים איזה מתוך בנק הקרקעות שהם מחזיקים ילך לרעייה בשנה הבאה ומה לא.
<תניב רופא: הם יכולים, הם בעלי זכות הווטו על פּול הקרקעות שלהם, באיזה קרקעות הם רוצים שירעו בשנה הקרובה ובאיזה לא.
<תניב רופא: ולכן, כל פּול שנפרסם יהיה אחרי שהם נתנו לנו את האישור לכך.
ישראל חסון: כשאת מקבלת מקרן קיימת את מחויבת גם באישור המינהל לצורך ההגדרה של זה - "שימוש"?
ישראל חסון: את מחויבת.
<תניב רופא: אני מניחה שכן, הם מנהלי הקרקע - - -
<רמי כהן: התשובה היא כן.
ישראל חסון: אז זו בדיוק השאלה, אני שואל את זה משום שיש פה אלמנט מאוד מסרבל.
ישראל חסון: אם על-פי חוק מינהל מקרקעי ישראל קיבל לרשותו את ניהול הקרקעות של קרן קיימת, למה אני צריך ללכת - -
אבישי ברוורמן: עוד פעם לקרן קיימת?
ישראל חסון: - - לקרן קיימת, ולחזור את כל הסיבוב?
אבישי ברוורמן: חסר ביורוקרטיה במדינה הכי ביורוקרטית בעולם?
<תניב רופא: אולי אתן לאחרים להשיב, אבל רק אגיד שמה שאנחנו מפרסמים כאן, וקבענו לעצמנו מועדים, אנחנו פה מחייבים את הממשלה לשקף את סוף התהליך, זאת אומרת, ההתדיינות הפנים ממשלתית מתרחשת קודם, כשאנחנו מפרסמים זה כבר סופי, פּול שהקצנו ופּול להקצאה.
אבישי ברוורמן: אבל השאלה שלו - מינהל קרן קיימת, היה פה איזה - - -
<תניב רופא: הציבור לא יסבול.
<רמי כהן: ישראל, את הציבור זה לא מעניין.
<רמי כהן: אנחנו הנציגים שמביאים בסוף את כלל האישורים, אנחנו יודעים לעבוד עם מינהל מקרקעי ישראל מצוין ולוחות הזמנים מאפשרים לנו להגיע במועד.
<רמי כהן: קרן קיימת מנהלת היקף קרקעות גדול ומאחר שיש לה תוכניות שונות לגבי הקרקע מדי שנה, אם הם עושים נטיעות נוספות, אם הם עושים שינויים בקרקע, אנחנו מתייחסים ברצינות לעמדה שלהם.
<רמי כהן: הציבור לא נפגע מזה.
אבישי ברוורמן: אנחנו מניחים שהתהליכים הפנימיים מאוד יעילים, לא פוגעים ולכן נקבל את זה.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת ד"ר אגבאריה, בבקשה.
עפו אגבאריה: רציתי לשאול האם יש אותו הסדר לגבי הרישוי ממקרקעי ישראל לגבי אדמות פרטיות.
<מורן הכהן-יבין: לא, החוק הוא חוק שמתעסק אך ורק במקרקעי ציבור.
עפו אגבאריה: אין שום התייחסות לאדמות פרטיות.
אבישי ברוורמן: שאלה מצוינת שיש לה משמעות.
<מורן הכהן-יבין: זה החוק להסדרת הרעייה במקרקעי ציבור.
אבישי ברוורמן: עורך-דין עצמון, תחדד את השאלה.
<איתי עצמון: זאת שאלה מעניינת.
<איתי עצמון: אני רוצה להמשיך את השאלה שלך ולשאול מה דינו של אדם שמחזיק במקרקעין או אפילו בעלים של מקרקעין בחכירה למשל ל-99 שנים, כפי שנהוג בלא מעט מהמקרקעין בארץ, והוא מגדל שם מספר קטן של בעלי-חיים והם רועים באותו שטח, האם הוא יידרש להיתר?
<איתי עצמון: מכיוון שההגדרה של מקרקעי ציבור, לפחות ההגדרה שאושרה, היא הגדרה מאוד רחבה: "מקרקעי ישראל כמשמעותם בחוק יסוד: מקרקעי ישראל".
<שירה תם: זה נכון שזה נכנס להגדרה של מקרקעי ישראל וכאן זה מוגדר כמקרקעי ציבור, אבל חוזה החכירה ניתן בעצם למטרה מסוימת.
<שירה תם: בחוזה החכירה רשום לו מה הוא יכול לעשות בקרקע, בדרך כלל הסכמים שאנחנו נותנים לרעייה זה לא הסכמים שבחוזה חכירה אלא זה בחוזה לשלוש שנים.
<שירה תם: אני לא צופה שהבעיה הזאת תתעורר כי יש מטרה מסוימת.
אבישי ברוורמן: ואם היא קורית במקריות, תבדקי את זה?
עפו אגבאריה: ואם הבן-אדם רוצה להשתמש בקרקע לרעייה אז זה קרקע פרטית שלו?
<שירה תם: זו לא קרקע פרטית כי זו קרקע שנכנסת - - -
עפו אגבאריה: לא, חוץ מהחכירה, אבל יש - - -
<שירה תם: זו הערה נכונה כי זו קרקע שנכנסת בהגדרה של מקרקעי ישראל ומקרקעי ציבור.
<קריאה: לא, הוא לא מדבר על קרקע פרטית.
<שירה תם: הוא לא מדבר על קרקע, הוא מדבר על חכירה.
<איתי עצמון: היא בפועל מוחזקת על-ידי בן-אדם מסוים לכל אורך חייו, זו חכירה ל-99 שנים.
קריאה: יש הבדל בין קרקע פרטית לחכירה.
<שירה תם: קרקע פרטית לא נכנסת לגדר החוק, החוק מתייחס רק לקרקע - - -
<לאה ורון: זו התשובה לחבר הכנסת ד"ר אגבאריה.
<איתי עצמון: והמשכתי את השאלה שלו.
<שירה תם: קרקע בחכירה נכנסת להגדרה של החוק, לכאורה החוק חל עליה.
<איתי עצמון: כן, אבל היא חכירה שכמוה כבעלות, את מבינה למה אני מתכוון?
<שירה תם: אבל זה לא כמוה כבעלות, מבחינתנו זו חכירה והחוק חל עליה כי הבעלות רשומה - - -
<איתי עצמון: אז אדם עכשיו יידרש לקבל היתר לצורך רעיית שניים-שלושה בעלי-חיים בקרקע שלו?
אבישי ברוורמן: אם אותו אחד שמכניס שני כבשים הביתה יצטרך להתחיל לעשות עם זה בלגן - - -
אבשלום וילן: כבוד עורך-דין עצמון, עלית על בעיה הרבה יותר רחבה - המינהל בעצם מתנהג כבעל-בית גם במקרים של חריגות או רחוקות טווח וזה לב העניין.
אבשלום וילן: פה על עניין של מידתיות, למרות שפורמלית היא צודקת, אין בעיה לא במקרה - - - , במקרים אחרים גם להפוך את חייו של האזרח לגיהינום גם אם יש לו חוזה חכירה לדורות והדוגמאות רבות מספור, לצערי.
אבישי ברוורמן: רבותי, מה שממליץ לי היועץ המשפטי, וזה מקובל עלי, לא דנו באיסור רעייה במקרקעי ציבור בסעיף 3, הסוגיה הזאת שייכת קצת גם בעקיפין לסעיף 3 - - -
<איתי עצמון: שייכת מאוד.
אבישי ברוורמן: מאוד, אז בואו אנא, לא נצביע - - -
<איתי עצמון: תבדקו את זה עד הישיבה הבאה?
אבישי ברוורמן: קחו את זה, עד הישיבה הבאה תיתנו לנו תשובה מושכלת.
עפו אגבאריה: וגם לגבי הקרקע הפרטית.
רוברט אילטוב: גם לגבי אישור רעייה בכלל.
<יהושע שקדי: עלה פה העניין של כושר הנשיאה ושמחתי לשמוע שזה עולה בישיבה הבאה.
<יהושע שקדי: אני מבקש רק להזכיר או לפרוטוקול שלרשות הטבע והגנים יש עניין רב בנושא כושר הנשיאה גם בתוך השמורות וגם מחוץ לשמורות מתוקף האחריות שלנו על ערכי טבע מוגנים, לכן אני מבקש שהנושא הזה של כושר הנשיאה לפני שזה יעלה בפעם הבאה יגיע לדיון אתנו כדי שלא - - -
אבישי ברוורמן: תנצלו את זמן הביניים הפעם לשבת ולא לשבת יום לפני זה ברגע האחרון.
אבישי ברוורמן: אני לא רוצה לנזוף ברמי כהן.
<אלון גלרט: הערה קטנה טכנית לגבי הניסוח של סעיף 4 באותו סעיף (ב)(2) - - -
אבישי ברוורמן: מי שמדבר במקרה אני מכיר אותו, זה אלוף משנה במילואים עורך-דין אלון גלרט ששמעו גדול.
<אלון גלרט: אני בתור עורך-דין לפי - - -
אבישי ברוורמן: אני יודע שאתה מייצג פה מישהו.
אלון גלרט: אני בשם קק"ל כאן.
אלון גלרט: לגבי סעיף 4, לגבי אותו סעיף (ב)(2) שהתייחס אליו חבר הכנסת חסון, דיברנו וזה מוסכם במהות שכאשר קק"ל תעביר בתחילת השנה את הקרקעות שמיועדות לרעייה אז היא גם יכולה להציב את התנאים של כושר נשיאה, מועד הרעייה, מי סוגי בעלי-החיים אשר רשאים לרעות בקרקע, והדבר מקובל גם על גב' תניב רופא, אבל בניסוח אני לא בטוח שזה ברור, ולכן היית מבקש שב-(ב)(2) יירשם בסוף: ובתנאים שנקבעו או כמובן אם יש ניסוח אחר זה גם מקובל עלי.
אבישי ברוורמן: מישהו עוד רוצה אחרי עורך-דין גלרט?
ישראל חסון: אני רוצה.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת חסון, בבקשה.
ישראל חסון: קק"ל יכולים לקבוע מדיניות של כושר נשיאה שונה משלכם?
ישראל חסון: זאת אומרת, יש לי פה דו-ריבון.
אבישי ברוורמן: כן, מדינת ישראל כבר הוקמה לפני כמה שנים, אני בגילה - 66 שנים, קק"ל תקבע מה לעשות בסתירה לכם?
<תניב רופא: אני רוצה להתייחס לשתי הקומות שהגדרנו בכושר הנשיאה, אפשר?
<תניב רופא: לאחרונה במשרד החקלאות הייתה ועדה שדנה בנושא הקצאת שטחי מרעה ותוך כדי דיונים צללנו לעולם כושר הנשיאה, וגם שוחחנו עם שקדי שהציג את עצמו קודם, ובאמת עשו עבודה גדולה בנושא כושר נשיאה.
<תניב רופא: מצאנו שמבחינה חקלאית אנחנו יודעים להגיד מהו כושר הנשיאה, זאת אומרת, כמה פרות צריך להכניס לכל שטח, אנחנו יודעים חקלאית לפי מצאי המזון שנמצא בשטח, זו קומה ראשונה.
<תניב רופא: מעל זה, אם זו שמורת טבע אז לרשות שמורות הטבע יש את הצרכים שלהם, הם לא רוצים לדלל עד כדי כך את הצומח וכו'; אם זה קק"ל, שמורת יער או לא יודעת, משהו כזה, אז גם להם יש את הצרכים שלהם.
אבישי ברוורמן: קק"ל, זאת אומרת, זה במובן הירוק של המילה או שהם - - -
<תניב רופא: לא, יש להם את השטחים שלהם, אני לא רוצה לדבר בלשון המקצועית שלהם, אבל אגיד חצי משפט.
<מורן הכהן-יבין: זה ממשק יערני.
<תניב רופא: ממשק יער.
אבישי ברוורמן: דוגמה, אתם נותנים איזה שטח, אומר חבר הכנסת חסון, ש-x% לנושא רעייה בסדר גודל.
<תניב רופא: שהם רוצים את האזור - - -
<מורן הכהן-יבין: היא צריכה לעשות אזורי חייץ להגנה משריפות, היא צריכה לעשות איזשהן פעולות ממשק בתוך היער - - -
אבישי ברוורמן: זה מסיבות טכניות.
<תניב רופא: נכון, של הניהול של הקרקע - - -
<מורן הכהן-יבין: זה מקצועיות, זה לא טכניות.
אבישי ברוורמן: טכניות אני מתכוון מקצועיות.
<תניב רופא: של הניהול של הקרקע שלהם.
<תניב רופא: הם רוצים את היער הזה לדלל יותר, את היער הזה לדלל פחות, קראנו לזה כושר נשיאה אפקטיבי.
<תניב רופא: זה משהו שאמור להיות שקוף.
<תניב רופא: יש את כושר הנשיאה המקצועי - - -
אבישי ברוורמן: אם זה רק בעיות מקצועיות - -
<תניב רופא: זה מקצועי לחלוטין וזה גם שקוף.
אבישי ברוורמן: - - ולא יפריע ביורוקרט אחד לשני אז זה בסדר.
זבולון כלפה: זאת אומרת, בתוך הנוסחה עצמה אני מבין ששנה של עודף משקעים או שנה של מינוס משקעים גם נלקח בעצם בשקלול הכולל.
<תניב רופא: זה נותן אם יש עודף או חוסר של מראית.
אבישי ברוורמן: בסדר, אז זה דברים של סאב-טקסט.
<תניב רופא: קיבלנו את זה.
<תניב רופא: אם כי הניסוח החדש שניתן היום כשהם אומרים "התנאים שייקבעו" אז אנחנו מבינים מזה אך ורק ענייני כושר נשיאה, זאת אומרת, המשקלות של כושר - - -
אבישי ברוורמן: אז זה בסדר, אז מה את עונה לעורך-דין גלרט?
<אלון גלרט: כושר נשיאה, סוגי בעלי-החיים והדברים האלה ברמה המקצועית, לא ברמות מעבר לרמה המקצועית.
<מורן הכהן-יבין: אז נבקש להדגיש שעם התנאים שקבע לעניין כושר הנשיאה, לעניין תקופות הרעייה, לעניין סוגי בעלי-החיים.
<אלון גלרט: אלו הדברים שרלוונטיים.
זבולון כלפה: זה משליך ממילא גם על (ב)(2) וגם על (ב)(1), ההערה הזו שכפי שאמר עורך-דין גלרט משליכה ממילא גם על (ב)(2) וגם על (ב)(1) לגבי רשות הטבע והגנים, גם אצלם בעצם הכללים אם כך.
אבישי ברוורמן: סליחה, חברי הכנסת, אנחנו קודם כול בעניין המשפטי.
אבישי ברוורמן: מורן, מה בדיוק הניסוח שהמלצת כתיקון?
<מורן הכהן-יבין: בתנאים שקבע לעניין כושר הנשיאה – בסעיף (ב)(2), אני מסכימה שאם - - -
<איתי עצמון: "מקרקעין בניהול הקרן הקיימת לישראל, אלא באישור מנהל הקרן הקיימת לישראל או מי שהוא הסמיך לעניין זה" – מה התוספת שאתם מבקשים?
<מורן הכהן-יבין: זה התוספת שהם מבקשים.
<מורן הכהן-יבין: אנחנו חושבים שהתוספות האלה כבר כתובות בסעיף 4(א)(2) כתוב: "רשימות כאמור יכללו את כושר הנשיאה ואת תקופת הרעייה האפשרית במקרקעין האמורים.
<מורן הכהן-יבין: " והמשמעות היא - - -
אבישי ברוורמן: את אומרת שזה מיותר.
<מורן הכהן-יבין: בדיוק, המשמעות היא שנקבל מקק"ל, מרט"ג או מצבא ההגנה לישראל את הקרקעות עם התנאים לגביהם.
אבישי ברוורמן: אם זה מיותר אז זה מיותר.
<איתי עצמון: זה כבר הליכים פנים ממשלתיים.
אבישי ברוורמן: עורך-דין גלרט, אם זה מיותר זה מיותר.
שכתוב ב-4: רשימה של מקרקעי ציבור.
שכתוב ב-4: .. רשימה שתעביר לו רשות המקרקעין; (2) רשימה של מקרקעי..." – אין כאן לינקג' בין הקביעה של מנהל קק"ל בדבר התנאים לבין מה שיפרסם הממונה.
שכתוב ב-4: הממונה מפרסם (א) ורק בסעיף הבא כתוב "מקרקעין בניהול קק"ל, אלא באישור מנהל הקרן הקיימת או מי שהוא הסמיך לעניין זה", אבל אין לינקג' בין אותם רשימות שהכלילו את כושר הנשיאה ואת תקופות הרעייה האפשרית.
<אלון גלרט: בדיוק, זה הכול.
אבישי ברוורמן: אלא באישור ובהתאם לתנאי האישור.
<לירון אדלר-מינקה: אבל שהתנאים של האישור יהיו לגבי כושר הנשיאה והדברים הנוספים - - -
אבישי ברוורמן: רק לגבי כושר הנשיאה.
<איתי עצמון: רק לגבי כושר הנשיאה.
אבישי ברוורמן: רבותי, מרוב עורכי-הדין והניסוחים אנחנו - - -
<איתי עצמון: אדוני, אני מציע שהמשרד יבדוק את זה.
אבישי ברוורמן: אקבל את המלצת היועץ.
<איתי עצמון: אדוני, אני מציע שמשרד החקלאות יבדוק שוב את הסוגיה הזאת ויביא לקראת הישיבה הבאה נוסח מסודר.
אבישי ברוורמן: תודה רבה, קיבלתי.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת וילן, לשעבר.
אבשלום וילן: כבוד היושב-ראש, יש סוגיה של שריפות, אני בשנים האחרונות בתוקף תפקידי נתקלתי בעיקר ביערות, באזורים מיוערים, כדי לשמור על העשב צריך להכניס בעיקר עדרי עזים וכו'.
אבשלום וילן: אני רואה פה שלושה-ארבעה גורמים, את הנושא של היערות, שמירה על היערות בהקשרי רעייה - מי הגורם המווסת?
אבישי ברוורמן: זה מה שהיה לחבר הכנסת חסון, who's first, מי למעלה?
אבישי ברוורמן: מי קובע בסוף?
אבישי ברוורמן: גברתי.
<אור סיוון: ההערה שעלתה לגבי סעיף 4(ב) רלוונטית גם אלינו אז אבקש שנהיה שותפים בדיון.
אבישי ברוורמן: אתם שותפים, כולם.
<לאה ורון: ממש הייתה הידברות מסיבית.
אבישי ברוורמן: רבותי, תשובה סופית, שאל חבר הכנסת לשעבר וילן, וחבר הכנסת חסון, יש פה סתירה בין הדעות - אם יש חוכמת השולחן, אבל לפעמים לא, אז מי קובע?
<תניב רופא: אני לא חושבת שיש סתירה.
<רמי כהן: יש ריבון אחד שזו המדינה.
<רמי כהן: המדינה לצורך העניין מיוצגת על-ידי משרד החקלאות שמתכלל גם את קרן קיימת וגם את רשות הטבע והגנים - - -
אבישי ברוורמן: אז הריבון זה משרד החקלאות?
<תניב רופא: נכון, באמצעות ועדת ההיתרים.
אבישי ברוורמן: אם יש חילוקי דעות, משרד החקלאות מכריע?
<תניב רופא: אין חילוקי דעות.
<מורן הכהן-יבין: איזה חילוקי דעות?
<רמי כהן: יש ועדת היתרים שמורכבת - - -
<מורן הכהן-יבין: אם אפשר לחדד איזה חילוקי דעות יכולים לעלות?
אבישי ברוורמן: אחד אומר, אני לא יודע, נשיאה כזאת, שריפות כאלה - - -
<תניב רופא: לא, אין חילוקי דעות כי אנחנו אמורים לקחת את התנאים של מנהלי הקרקעas is .
אבישי ברוורמן: ולהחליט.
<תניב רופא: אנחנו מכניסים הכול לפּול עם התנאים, יש אדמות שאין להם מנהלים למעט - - -
אבישי ברוורמן: אתם משקללים את הכול ומקבלים, בסדר.
<מורן הכהן-יבין: נכון.
אבישי ברוורמן: ועדת ההיתרים – סיימנו את הנושא הזה.
אבישי ברוורמן: תביאו את הניסוח המתאים, נמשיך הלאה.
<איתי עצמון: אדוני, אני מציע אם כך, שסעיף קטן (ב) לא יאושר כרגע.
אבישי ברוורמן: כן, זה לא דבר רציני, אבל תפרטו את הניסוח במסגרת שנעשה את 3.
<איתי עצמון: אבל יש לי שתי הערות.
אבישי ברוורמן: שתי הערות, בבקשה.
<איתי עצמון: רציתי לדעת לגבי פסקה 1 של סעיף קטן (א) בסעיף 4: "רשימה של מקרקעי ציבור המיועדים להקצאה חדשה, לפי רשימה שתעביר לו רשות" מקרקעי ישראל.
<איתי עצמון: השאלה אם לאור קביעת המועד שעד אליו הממונה אמור לפרסם את ההודעה לציבור, השאלה אם לא ראוי, אדוני, לקבוע מועד לעניין העברת הרשימה מרשות מקרקעי ישראל למשרד החקלאות כדי באמת להבטיח שניתן יהיה לפרסם את ההודעה הזו בזמן.
<תניב רופא: רעיון מצוין.
אבישי ברוורמן: רעיון מצוין, אבל אם זה זמן אז מתי?
<איתי עצמון: אני מציע לשמוע את נציגי המינהל.
אבישי ברוורמן: בבקשה, גב' מינהל או אדוני מהמינהל, בבקשה, אסף, תן לנו המלצה ללוח זמנים.
<אסף רפלד: אשתף אתכם בחלק מהצרות של הארגון כדי להסביר - - -
אבישי ברוורמן: איזה ארגון?
<איתי עצמון: רשות מקרקעי ישראל.
<אסף רפלד: רשות מקרקעי ישראל.
אבישי ברוורמן: או-וה, אתה יודע, אם נתחיל מהצרות של כל מדינת ישראל לא נגמור כל הלילה.
<אסף רפלד: אמרתי "בחלק".
ישראל חסון: קח את הזמן.
<אסף רפלד: הבעיה המרכזית כדי להיכנס לסד של לוחות זמנים - Data היא מערכת ממוחשבת שנותנת את כל המצאי ואנחנו יכולים להעביר אותו.
<אסף רפלד: כל הנושא הזה כרגע, לצערי, אני אומר, לא מוסדר, אין לנו היום מערכת מחשובית תומכת שיכולה בלחיצת כפתור אחד או שניים לבצע את הדבר הזה.
אבישי ברוורמן: אין לכם מערכת ממוחשבת מכיוון שלמר בנצי ליברמן אין מספיק תקציב לעשות את זה או שמישהו לא רוצה לעשות את זה?
<אסף רפלד: אני חושב שזו בעיה לא חד-ערכית, זה לא רק בעיה תקציבית אבל גם של משאבים.
<איתי עצמון: אני חושב שזה קצת בעייתי לקבוע מועד בחקיקה שעד אליו משרד החקלאות אמור לפרסם מודעה כאשר הוא בעצם תלוי במידע מרשות אחרת, ואנחנו לא קובעים מועד שעד אליו אותה רשות אחרת תעביר את המידע למשרד החקלאות.
<אסף רפלד: צודק במאה אחוז.
אבישי ברוורמן: אתה יודע, זה כל כך עצוב להסתכל, כי היו פה דרמות, ואני חוזר על זה כמו קאטו הזקן, על איזה קשקוש עם אחוז החסימה הוא 2.5% או 3% או גדוד גלאט כושר, גדוד וחצי גלאט כושר, זו בעיית המשילות הישראלית - אף משרד לא עובד ביחד, הרבה שרים לא עובדים ביחד, ישראל בתחתית העולם השלישי בזמן אישור בנייה, בלגן בעסקים, שחיתות - בגלל הסיפורים האלה, כל אחד חי בפני עצמו ואלוהים לאף אחד.
אבישי ברוורמן: הערה לפרוטוקול, אני מכבד אותך, אני מבין שקצרה ידך.
<אסף רפלד: זה הדדי.
אבישי ברוורמן: עכשיו אנחנו יכולים לתחום.
ישראל חסון: מה בעצם היה?
אבישי ברוורמן: ישראל, אתה לא תלך, אתה לא תשאיר אותי לבד.
ישראל חסון: יהיה יותר קל לתאם.
<איתי עצמון: עד 1 ביולי?
<תניב רופא: אנחנו אפילו קבענו עד ה-1 באוגוסט.
<תניב רופא: כי בחודש יכולים להיערך.
אבישי ברוורמן: 1 באוגוסט זה טוב.
אבישי ברוורמן: את יודעת מה, 15 באוגוסט, the guns of august, - - -
<אפרת אביאני: זה לחוץ.
<רמי כהן: זה מאוחר.
<רמי כהן: 1 באוגוסט זה fair enough.
אבישי ברוורמן: 1 באוגוסט.
<אפרת אביאני: זה צריך להיות לדעתו של הגוף שמנהל את הקרקע.
<מורן הכהן-יבין: בהתאם לבקשה של הגוף שמנהל את הקרקע.
<תניב רופא: כן, ואם יש קרקע שהיא לא בניהולו של אף אחד מהגופים שדיברנו אלא המינהל מנהל אותו אז נקבע כושר הנשיאה המקצועי שמשרד החקלאות קבע.
<מורן הכהן-יבין: לא, התקופה.
<תניב רופא: במקרה שאין מנהל קרקע וזה רק מינהל מקרקעי ישראל אז זה בדרך כלל שנתי.
<קריאה: מרעה "שלת-שנתי".
אבישי ברוורמן: איתי, בסדר?
<איתי עצמון: לא, כי אני רוצה להבין בדיוק איך נקבעת התקופה, אני חושב שצריך לעגן את זה בחוק.
<איתי עצמון: האפשרית מבחינת מי?
אפרת אביאני: המשפט "רשימות כאמור" מופיע בהמשך לרשות המקרקעין, אבל הוא בעצם מתייחס גם לנותני האישור האחרים, נכון, מורן?
<תניב רופא: "רשימות כאמור", כן, כן, כל - - -
<איתי עצמון: כל הרשימות.
<אפרת אביאני: זה בעצם סעיף שצריך להיות חלק מסעיף קטן (ב) או המשכי לסעיף קטן (ב).
זבולון כלפה: זה לא כתוב באותו סדר נכון.
זבולון כלפה: בסעיף (ב) את בעצם שוללת את כל (1), (2) ו-(3).
<אפרת אביאני: נכון, ובעצם הרשימות הן רשימות שאנחנו מקבלים מכל אחד מהגופים האלה ולא רק מרמ"י.
<תניב רופא: נכון, ביחד.
<אפרת אביאני: אז את הסעיף הזה ננסח מחדש במסגרת סעיף קטן (ב) ונבהיר אותו, כי בעצם הסמכות לערוך את הרשימה היא לא רק של רשות מקרקעי ישראל אלא גם של כל אחד מהגופים האחרים.
אבישי ברוורמן: אז עורך-דין אביאני תביא את הניסוח בפעם הבאה.
<תניב רופא: כולל הנושא של התקופה, מה ששאלת קודם.
<איתי עצמון: אז אתם מבקשים לא לאשר את כל סעיף 4 כרגע?
<לאה ורון: אז מוצע לוועדה לא לאשר את כל סעיף 4, תעבירו נוסח חדש.
אבישי ברוורמן: את כל סעיף 4 אני נותן לכם לעדן, לשפר אותו לישיבה הבאה.
<לאה ורון: סעיף 5.
<רמי כהן: למה שלא נאשר את סעיף 4 בהסתייגות הזאת כשנביא את - - - ?
זבולון כלפה: יש עוד הסתייגות.
<לאה ורון: כי פסקה (ב) לא מאושרת, ובפסקה (א) חסר נוסח.
<מורן הכהן-יבין: התיקון שאנחנו רוצים לעשות כרגע הוא תיקון בסעיף (ב) שאותו ממילא לא אישרנו.
<מורן הכהן-יבין: בואו נאשר את (א) ו-(ג).
<תניב רופא: את (א) ו-(ג) אפשר.
<לאה ורון: התשובה היא לא.
<לאה ורון: כל הסיפה של (א) שאתם רוצים שינוסח מחדש כפי שאמרה עורכת-הדין אביאני.
אבישי ברוורמן: התשובה היא לא, אי-אפשר, חצי הדברים לא, אין לזה משמעות.
<איתי עצמון: הם רוצים להעביר את (ב).
<לאה ורון: הבנתי, אבל בואו נאפשר להם להגיש כמו שצריך.
אבישי ברוורמן: בואו נאפשר להם לגמור את זה.
אבישי ברוורמן: תגמרו כמו שצריך, תשבו, תתכוננו, נגמור את זה בחמש דקות.
אבישי ברוורמן: "רעייה עונתית", מספר 5.
<מורן הכהן-יבין: "רעייה עונתית 5.
<מורן הכהן-יבין: (א) ועדת ההיתרים רשאית לקבוע מדי שנה את מועד תחילתה של רעייה עונתית אחד או יותר, ואת מועדי מתן ההיתרים לרעייה עונתית, לרבות לגבי אזורים שונים, על בסיס הערכה של כמות המרעה העונתי, כושר נשיאת המקרקעין והמועד המתאים להתחלת הרעייה העונתית, שתבוצע בידי צוות מקצועי שימנה השר ויכלול את כל אלה: (1) שני עובדי המשרד; (2) עובד המשרד להגנת הסביבה, בהמלצת השר להגנת הסביבה; (3) עובד הקרן הקיימת לישראל, בהמלצת יושב ראש הקרן הקיימת לישראל; (4) עובד הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים, בהמלצת מנהל הרשות; " ונבקש להוסיף גם את עובד רשות המקרקעין.
אבישי ברוורמן: אין עם זה בעיה, כן?
<איתי עצמון: באותו דגם?
<איתי עצמון: עובד רשות מקרקעי ישראל בהמלצת מנהל הרשות?
זבולון כלפה: איך זה היה לפני כן, דרך אגב, הרכב הוועדה?
זבולון כלפה: ממה הייתה מורכבת?
<דפנה גוטנברג-אבני: לא הייתה ועדה.
<תניב רופא: לא הייתה ועדה כזאת.
<דפנה גוטנברג-אבני: זה כנראה עונתי.
אבישי ברוורמן: זה כבר עולם חדש, זבולון.
זבולון כלפה: סליחה, אני כבר לא קונה את זה אף פעם, מכרו לי את זה הרבה פעמים.
<מורן הכהן-יבין: "ב) הממונה יפרסם הודעה בעברית ובערבית באתר האינטרנט של המשרד, בעיתון בעל תפוצה ארצית בשפה העברית ובעיתון כאמור בשפה הערבית, על מועד הגשת בקשות לקבלת היתר לרעייה עונתית, מועדי פתיחת עונת הרעייה ומקרקעי הציבור שלגביהם ניתן להגיש בקשה להיתר לרעייה עונתית לרבות כושר הנשיאה בהם, ובלבד שלא תפורסם הודעה כאמור לגבי מקרקעי ציבור כאמור בסעיף 4(ב)(1) עד (3), אלא לאחר קבלת אישור של גורם מהגורמים המנויים באותו סעיף, לפי העניין.
אבישי ברוורמן: לגבי תפוצה, חבר הכנסת אגבאריה, גם בנושא הערבי ברגע שכתבנו פה: תפוצה בשפה הערבית, זה מספק?
אבישי ברוורמן: אתה מבסוט?
עפו אגבאריה: אני חושב שכן.
<ישי פולק: תפוצה ארצית.
אבישי ברוורמן: תפוצה ארצית.
אבישי ברוורמן: מי רצה לדבר?
<ישי פולק: לנו יש בעיה עקרונית עם המבנה של ועדת ההיתרים.
<רמי כהן: זו לא ועדת היתרים.
אבישי ברוורמן: זו לא ועדת היתרים.
<איתי עצמון: לא מדובר כאן על ועדת ההיתרים, זה צוות מקצועי.
אבישי ברוורמן: מקצועי, החלפת שמיטה, איך אומרים, בתשמישי מיטה.
<ישי פולק: ועדת היתרים, כן.
<ישי פולק: ועדת היתרים - עדיין מי שקובעת בסופו של דבר על-פי החוק הזה - - -
<רמי כהן: זה לא בסעיף הזה.
אבישי ברוורמן: בבקשה, תניב ומורן, תסבירו בבקשה שזה לא ועדת היתרים.
<ישי פולק: סעיף 5, ועדת ההיתרים עובדת כבר.
<מורן הכהן-יבין: אנחנו מקימים בסעיף 5 גוף מקצועי שמטרתו לבדוק בעצם את המראית בשטח כדי להחליט האם ניתן באותה שנה לצאת לרעייה עונתית, מתי אפשר לצאת לרעייה עונתית ומה כושר הנשיאה באותו השטח.
<ישי פולק: מתי אתם קובעים - - -
עמרי שרון: אם יורשה לי רק להבין, סליחה, את עושה את - - -
<תניב רופא: רק הבהרה קלה - - -
עפו אגבאריה: ממי מורכב הצוות הזה?
עמרי שרון: מתי עושים את זה?
עמרי שרון: כי אם באמת עושים את זה בסוף הקיץ המרעה תלוי בגשם, אז פה אני לא מבין איך זה משפיע.
אבישי ברוורמן: רק רגע, לפרוטוקול, חבר הכנסת לשעבר שרון, בבקשה.
עמרי שרון: לא, אני אמב"ל לצורך העניין, אבל בסדר.
אבישי ברוורמן: אמרתי, מה, אני יכול לכבד את אבו ולא לכבד אותך?
עמרי שרון: אבו מכובד, אני פחות.
אבישי ברוורמן: כן, קדימה.
<תניב רופא: הבהרה קלה לפני הדיון, אם יש שאלות אז נכון שמתחילים כאן את המשפט בוועדת היתרים, אבל לב לבו של הסעיף הזה הוא הקמת צוות מקצועי שלמעשה רץ בשטחים ובודק כמה אוכל יש לפרות ואמור להחליט מתי מתחילים ועל התקופה.
עפו אגבאריה: אבל מי יהיה בוועדה?
עפו אגבאריה: האם יש מישהו תלו בוועדה זו?
אבישי ברוורמן: מר פולק, הבנת?
<ישי פולק: קודם כול אני מקבל את התיקון, אבל חשוב לדון מי מרכיב את הוועדה הזאת, - -
זבולון כלפה: צוות
<ישי פולק: - - כיוון שלוועדה הזאת יש השלכות גם בדברים נוספים שאז יש לנו בעיה אתם.
<תניב רופא: הצוות המקצועי או ועדת ההיגוי?
<ישי פולק: על ועדת ההיתרים שבסופו של דבר היא זו שתחליט.
<מורן הכהן-יבין: על ועדת ההיתרים נדון כשנגיע לסעיף.
אבישי ברוורמן: לגבי ועדת האיתורים כשנגיע לשם.
<ישי פולק: אני מקבל את ההערה.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת אגבאריה, רצית להגיד משהו?
עפו אגבאריה: רציתי להגיד אם יש גורם בלתי-תלוי בתוך הצוות המקצועי הזה או שכולם ממונים על-ידי הרשות.
אבישי ברוורמן: אני אף פעם לא יודע מי זה בלתי תלוי, יש תלויים על החבל, אתה יודע, בסופו של דבר כל אחד תלוי על משהו.
עפו אגבאריה: זה גם אני וגם אתה יודעים מי תלוי על החבל ומה לא תלוי, אבל כל מה שתלוי בסוף נופל.