GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חוה ראובני: אתחיל את ההקראה מההתחלה, ולו רק משום שהשורות הראשונות גם השתנו, כי עשינו הרבה מאוד עבודה מהדיון הקודם לדיון הנוכחי.
לאה ורון: גם העברת לוועדה טבלה, שמסייעת מאוד בעבודה.
לאה ורון: תודה רבה על הטבלה שהעברת.
<חוה ראובני: כן, כי בדיונים הקודמים ראיתי שאני מתקשה להסביר את ההבחנות בין הגדרת הזכאים על תקופותיהם לתקופת הזכאות, חשבתי לכתוב את זה בלשון בני אדם...
<חוה ראובני: תקנות התעבורה (תיקון מס'), התשע"ד-2014.
<חוה ראובני: בתוקף סמכותי לפי סעיף 70 לפקודת התעבורה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 21א (א) לחוק יסוד: הכנסת, וסעיף 2 (ב) לחוק העונשין, התשל"ז–1977, אני מתקין תקנות אלה: תיקון 1.
<חוה ראובני: בתקנה 567 לתקנות התעבורה, התשכ"א-1961 (להלן – התקנות תקנה העיקריות) – האמור בה יסומן "(א)" ובה - 567
<מרב תורג'מן: לא, ביטלת את: ובה.
<מרב תורג'מן: שיניתי את הנוסח.
<מרב תורג'מן: האמור בה יסומן "(א)" ואחריה יבוא.
<מרב תורג'מן: כי אנחנו לא משנים את מה שכתוב בסעיף קטן (א).
<חוה ראובני: כמות השינויים על הנוסח שנעשתה פה.
<חוה ראובני: (א) אחרי פסקה (1) יבוא: "(1א) הוא אינו פסול מלקבל רשיון נהיגה בישראל, אם יש לו רישיון נהיגה שניתן לפי סעיף 11 לפקודה – הוא אינו פסול מלהחזיק בו;"
<מרב תורג'מן: נעבור פסקה-פסקה, ונסביר את המשמעות.
<חוה ראובני: כרצונכם.
<חוה ראובני: אנחנו נמצאים כרגע בתנאי הכאות.
<חוה ראובני: הפסקה הזאת עוסקת בתנאי הזכאות לנהיגה עם רשיון זר.
<חוה ראובני: פסקה (1) הקיימת, שאנחנו לא נוגעים בה, אומרת שלנהוג עם רשיון זר, צריך לעמוד בתנאי הגיל המקובלים בישראל, כלומר גם אם במדינה אחרת נותנים רשיון נהיגה למשאית בגיל 16, כדי לנהוג במשאית בישראל, הוא צריך להיות בן 18.
<חוה ראובני: עכשיו אנחנו מבקשים להוסיף תנאי נוסף, וזה היעדר פסילה.
<חוה ראובני: מי שבישראל פסול פוזיטיבית מלנהוג, כי בית המשפט פסל אותו, בין אם בית המשפט אמר:
<חוה ראובני: אני פוסל אותך מלקבל רשין למשך השנתיים הקרובות או רשות הרישוי פסלה אותו, ואמרה: אתה לא כשיר רפואית לנהיגה, או מי שהוא פסול שהיה לו רשיון ישראלי והרשיון הזה נפסל, גם אם הוא יבוא עם רשיון זר, כיוון שיש קביעה פוזיטיבית לגביו במדינת ישראל, שאינו רשאי לנהוג, אנחנו מבקשים שגם עם רשיון זר ייאסר עליו לנהוג בישראל.
<חוה ראובני: זו פסקה (1)(א) המוצעת.
דוד צור: אני מצביע על פסקה (א), הסעיף הזה.
<מרב תורג'מן: כולל הרישא של סעיף (1).
<מרב תורג'מן: הצבעה בעד – פה אחד אושר.
<חוה ראובני: תודה.
<חוה ראובני: (ב) בפסקה (2) - בפסקת משנה (א), במקום הקטע החל במילים "אינה עולה באופן מצטבר" עד סופה יבוא "אינה עולה על שנה"; (2) בפסקת משנה (ב), במקום הקטע החל במילים "אינה עולה באופן מצטבר" עד סופה יבוא "אינה עולה על שלושה חודשים".
<חוה ראובני: פסקה (2) עניינה, מי שזכאי לנהוג ברשיון זר, לכמה זמן הוא רשאי לנהוג עם רשיון זר, כאשר בתקנה זו, שעוסקת במי שאינו תושב ישראל, יש חלוקה לשתיים.
<חוה ראובני: הכלל הוא שלגבי הדרגות הנמוכות – אופנועים, טרקטורים, רכב פרטי ומשא עד 12 טון, אפשר לנהוג עד שנה.
<חוה ראובני: תכף אסייג את השנה הזאת.
<חוה ראובני: ברכב מה שאנחנו קוראים מקצועי, משאיות מעל 12 טון, סמיטריילר, רכב ציבורי – עד שלושה חודשים.
<חוה ראובני: שתי התקופות האלה, הן של שנה והן שלושה חודשים, נספרות מיום כניסתו האחרונה.
<חוה ראובני: יום כניסתו האחרונה מוגדר בהמשך, משהו שעוד לא הקראנו, ככניסה האחרונה לישראל שברצוף לפניה שהה מחוץ לישראל שלושה חודשים רצופים לפחות, כלומר אנחנו מגדירים, מישהו שיש לו זכות לשנה והוא יצא לשבוע, השנה שלו לא מתחדשת בכניסה לישראל.
<חוה ראובני: יצא לשלושה חודשים - המניין של השנה מתחיל מחדש.
<חוה ראובני: אותו דבר לגבי השלושה חודשים.
<חוה ראובני: כאן אנחנו מדברים על מי שאינו תושב ישראל.
דוד צור: זה לא חל על עולה חדש, כי אני רואה שתכף מדברים על עולה חדש.
דוד צור: הצבעה בעד – פה אחד אושר.
דוד צור: מאושר.
<מרב תורג'מן: כל פסקה (ב).
<חוה ראובני: (2) אחרי תקנת שנה (א) יבוא: עולה חדש או תושב חוזר, שבידו רשיון נהיגה זר בר תוקף, יראו אותו כבעל רשיון נהיגה בר תוקף בתנאים האמורים בתקנת משנה (א)(1) ו-(1א) בדרגה המקבילה לדרגת רשיון הנהיגה שלו, לתקופה האמורה בתקנת משנה (א)(2)(א) – תכף נדבר על הניסוח המדויק הזה; הכנתי גם חלופה – לכל סוגי הרכב שתחל מיום שנעשה עולה חדש או תושב חוזר, לפי העניין.
<חוה ראובני: אני מציעה שלפני שאסביר, אקרא את הגדרות עולה חדש ותושב חוזר, כדי שנדע על מי אנחנו מדברים, אם אדוני מסכים.
דוד צור: בטח, רק אני לא מבין כמה זמן.
דוד צור: זה יהיה שנה?
<חוה ראובני: נדבר על המהות ואחר כך על ההגדרות.
<חוה ראובני: עולה חדש ותושב חוזר, יש להם זכאות לכל דרגות הרכב למשך שנה מיום שנעשו עולה חדש.
<חוה ראובני: כשהגיע לישראל, ירד מהמטוס, קיבל תעודת עולה.
דוד צור: ההגדרות האלה, שאת מקריאה כרגע, הן הגדרות שמעוגנות במקום אחר?
<חוה ראובני: אני נסמכת על ההגדרות של משרד העלייה והקליטה.
דוד צור: זה מעוגן בחקיקה?
<עדי מויאל: מעוגן בנהלים פנימיים שלנו.
דוד צור: צריך יהיה לעשות הפניה לכאורה כדי לקבל את ההגדרה.
<חוה ראובני: בואו נחליט אם מדברים על ההגדרות או המהות, מה שאדוני ינחה אותי.
דוד צור: נדבר על המהות.
<חוה ראובני: אז אנחנו אומרים: מי שייכנס להגדרה של עולה חדש או תושב חוזר, שעליה נדבר בהמשך, ברגע שהוא מגיע לארץ ונעשה עולה חדש או תושב חוזר, יש לו זכות לכל סוגי הרכב לשנה – אותה שנה כמו הקודמים, שדיברנו עליהם, כלומר אם יצא לשלושה חודשים, השנה הזאת מתחדשת, כל זמן שהוא במעמד עולה חדש.
<חוה ראובני: זה לכל סוגי הרכב.
<חוה ראובני: נתתי הקלה לעולים חדשים - גם ברכבים המקצועיים.
<חוה ראובני: אם הוא נהג מונית במקצועו והוא עולה חדש, אני נותנת לו שנה לנהוג במקצוע שלו.
<מרב תורג'מן: זה המצב הקיים.
<מרב תורג'מן: הוועדה דרשה לא להרע ביחס למצב הקיים.
<חוה ראובני: יש פה סיבוך שהתלבטנו אתו, אני חושבת, ברמת הנוסח, לגבי איך מגדירים את השנה הזאת.
<חוה ראובני: אני חושבת שמוסכם על כל מי שדיבר על זה, והיו בלי סוף דיבורים כאן בין גורמי הממשלה והייעוץ המשפטי של הוועדה – מוסכם על כולם שהשנה הזאת שהעולה החדש מקבל, היא לא צריכה להיות גרועה יותר מהשנה שהתייר מקבל, כלומר שנה ועם יציאות של פחות משלושה חודשים, זה לא עוצר את השנה.
<חוה ראובני: יציאות יותר משלושה חודשים – השנה הזאת מתחדשת.
לאה ורון: השנה מתחדשת, אבל מועד היציאה לא נספר?
<חוה ראובני: לא נספר.
<חוה ראובני: פחות משלושה חודשים לא נחשב יציאה מהארץ לצורך העניין.
<חוה ראובני: מעל שלושה חודשים הוא חוזר, מתחילים מחדש.
<חוה ראובני: בדיוק כמו התיירים.
<חוה ראובני: ועוד הסכמנו, שעולה חדש, אנחנו לא מסתכלים אחורה.
<חוה ראובני: כלומר גם אם הוא היה לפני כן, הוא בא, הלך, נכנס, יצא, ואז הגיע יום אחד ואומר: עכשיו אני רוצה תעודת עולה, את השנה מתחילים מיום שנעשה עולה חדש או תושב חוזר לפי העניין.
<חוה ראובני: עלתה השאלה, איך מנסחים את הנושא של ההתייחסות לכניסתו האחרונה לישראל.
<חוה ראובני: אני חשבתי שהנוסח שהגשתי לוועדה שלשום, מכסה את זה.
<חוה ראובני: יש שחולקים עליי.
<חוה ראובני: אומר זאת בכנות.
<חוה ראובני: לאור המחלוקת הזאת הצעתי כחלופה שהתקופה תוגדר לא לתקופה האמורה בתקנת משנה (א2א), אלא לתקופה של שנה מיום כניסתו האחרונה לישראל, שעדיין מתחילה מיום- - -
<מרב תורג'מן: את מפנה בעצם להגדרה: כניסתו האחרונה.
<אילן חגי: עו"ד אילן חגי, מייצג את קרנית, הקרן לפיצוי נפגעי תאונות דרכים.
<אילן חגי: למעשה, על כך שוחחנו לא מעט.
<אילן חגי: כעת עו"ד חוה ראובני מוכנה להוריד את "התקופה האמורה", כי זה באמת מבלבל, וזאת משתי סיבות.
דוד צור: זה בלבל והורדנו, אפילו בלי להבין למה.
דוד צור: מה הצעתך?
<אילן חגי: לתקופה של שנה מיום כניסתו לישראל, בעצם מכניס אותנו שוב לבדיקה של האם שלושה חודשים לפני שהפך לעולה חדש, האם הוא לא היה בארץ שלושה חודשים לפני שהיה עולה חדש, בעוד שמה שאנחנו רוצים, וזה גם מה שהוועדה רצתה, זה שמיום שהפך לעולה חדש, יש לו שנה, ולא משנה מה היה.
דוד צור: היא אמרה את זה, שלא הולכים אחורה.
<אילן חגי: זה לא מה שכתוב.
<אילן חגי: הנוסח הזה כן מחזיר אותנו למיום כניסתו אחרונה.
דוד צור: על העיקרון אנחנו מסכימים, שהעבר שלו לא ייחשב, וגם אם הוא יוצא לשלושה חודשים, מתחילים ספירה מחדש.
<מרב תורג'מן: עד תום שנתיים.
דוד צור: יש פה בעיית נוסח ולא בעיית מהות.
דוד צור: אז כבר התקדמנו.
דוד צור: אני מניח שנמצא את הנוסחה הנכונה.
דוד צור: יש לך נוסח חכם שחשבת עליו?
דוד צור: עו"ד ראובני תגיד אם מקובל עליה.
<אילן חגי: שוחחתי על כך גם עם עו"ד מרב תורג'מן.
<אילן חגי: למעשה, הנוסח הנכון ומביא את הדברים בדיוק כפי שהם, בלי יותר מדי פלפולים – אני בסעיף ב – עולה חדש או תושב חוזר, שבידו רשיון נהיגה זר בר תוקף, יראו אותו כבעל רשיון נהיגה בר תוקף בישראל בתנאים האמורים בתקנת משנה (א1) ו-1(א) – זה הנושא של הפסילה – בדרגה המקבילה לדרגת רשיון הנהיגה שלו לכל סוגי הרכב למשך שנה, שתחל מיום שנעשה עולה חדש או תושב חוזר לפני העניין, נקודה.
<אילן חגי: כאן אנחנו קובעים את הכלל, שמה שהיה לפני, לא מעניין.
<אילן חגי: ברגע שהפכת עולה חדש, קיבלת שנה.
<אילן חגי: לגבי העתיד, לגבי מה שמבקשת עו"ד חוה לראובני לתת לו, שאם הוא יצא למעל שלושה חודשים, בעצם השנה תיספר לו שוב, ובלבד, היא ביקשה, שעדיין לא יחלפו שנתיים מהמועד שהוא הפך לעולה חדש.
<אילן חגי: כלומר משרד התחבורה ביקש שלא ייווצר מצב שכל פעם ימשיכו לצאת לשלושה חודשים, וכל פעם עדיין יהיו עולים חדשים.
<אילן חגי: לכן התוספת שאני הצעתי היא, אם במהלך תקופה זו, כלומר השנה, יצא מישראל לתקופות של שלושה חודשים רצופים לפחות, יהא רשאי לנהוג בישראל משך שנה מיום כניסתו האחרונה, וזו ההגדרה של שלושה חודשים רצופים לפחות, ובלבד שלא חלפו שנתיים מהמועד שנעשה עולה חדש או תושב חוזר.
<מרב תורג'מן: אתה מבקש להכניס את ההגדרה של כניסתו האחרונה לתוך הסעיף.
<אילן חגי: אבל רק לגבי העתיד.
<מרב תורג'מן: השאלה היא אם אנחנו יכולים במסגרת הנוסח להכניס את המילים: מיום כניסתו האחרונה?
<אילן חגי: הכנסתי את זה.
<חוה ראובני: בנוסח שהצעתי, החלופי, זה נמצא.
<אילן חגי: ברגע שאת לוקחת ככה, זה מתייחס גם לעבר.
<אילן חגי: ברגע שאתה מכפיף את הכניסה האחרונה ליום קבלת תעודת העולה, אתה שוב מכניס אחורה, ואנחנו לא רוצים.
<אילן חגי: אנחנו רוצים שכן תהיה בהירות.
<אילן חגי: כי אף אחד לא יבין שכאשר הוא הפך להיות עולה חדש, כל פעם, אם ייצא לשלושה, תהיה לו עוד שנה.
<אילן חגי: זה לא עולה מכאן.
<אילן חגי: זו פרשנות שאף אחד לא יקבל אותה, ומכיוון שאין לנו הצעות חוק- - -
דוד צור: מכיוון שאנחנו על העיקרון מסכימים, בעיית הנוסח, אפשר יהיה לפתור.
דוד צור: יש למישהו עניין מהותי – משרד הקליטה או אחרים, יש הערה מהותית להרשאה הזאת, שתינתן לנהיגה?
דוד צור: לעניין הכניסה האחרונה, אנחנו לדעתי צריכים לעשות final tuning של ההגדרה.
דוד צור: לעניין העולה החדש, גם זה ייכנס לתוך או יעמוד כפי שזה עומד כיום, משרד הקליטה, תסבירי לי, בהגדרות שלכם, איפה זה מעוגן?
דוד צור: מי מוכר כעולה חדש?
<עדי מויאל: מי שמוכר כעולה חדש זה מי שזכאי לעלות ארצה מכוח חוק השבות.
<עדי מויאל: יש לנו כמה קבוצות אוכלוסייה.
<עדי מויאל: יש לנו עולים חדשים, יש תושבים חוזרים, קטינים חוזרים ואזרחים עולים.
<עדי מויאל: בנהלים הפנימים של המשרד יש כל מיני הגדרות, מי מקבל מעמד כזה או אחר.
<עדי מויאל: כעולה חדש זכאי להיות מי שהוא זכאי מכוח חוק השבות לעלות ארצה, לא היה בעבר בארץ.
<עדי מויאל: כתושב חוזר זכאי להיות מי ששהה בחו"ל שנתיים לכל הפחות, שהיה אזרח ותושב ישראל בעבר, ושלא היו לו ביקורים בתקופה של למעלה מארבעה חודשים בכל שנה מהשנתיים.
<עדי מויאל: כקטין חוזר זה מי שעזב את ישראל בגיל 14 בליווי הוריו, או הצטרף להורה שגר בחול, שב לישראל מגיל 17 ומעלה, שהה בחו"ל ארבע שנים לכל הפחות, וזכאי למעמד כעולה מכוח חוק השבות.
<עדי מויאל: מבחינת ביקורים, גם, ארבעה חודשים כל שנה.
<עדי מויאל: כאזרח עולה, זכאי להיות מוכר מי שנולד בחו"ל להורה אזרח ישראל, ומי שזכאי למעמד מכוח חוק השבות.
<עדי מויאל: לכל אחד מהמעמדות יש לנו חריגים, ועל זה עו"ד חוה ראובני תרצה לדבר בהמשך.
<מרב תורג'מן: לפני כן, גם אני שאלתי כמו היושב-ראש, מה מקור הסמכות לתת את תעודת העולה?
<מרב תורג'מן: איך אנחנו מעגנים את הסמכות של משרד העלייה והקליטה, לתת את תעודת העולה?
<מרב תורג'מן: איך אני מגדירה את זה בחוק?
<מרב תורג'מן: את אומרת שזה מכוח נהלים של משרד העלייה והקליטה.
<מרב תורג'מן: יחד עם זאת, חוה הפנתה אותי לזה שכבר יש הפניה בפקודת התעבורה, בתקנות, לגבי תעודת עולה.
<אילן חגי: יש הפניה רק לעולה חדש, כמשמעותו ב-216א1, זה מי שנמצא בישראל לפי אשרת עולה או תעודת עולה לפי חוק השבות.
<אילן חגי: אבל אין הגדרה של- - -
דוד צור: לא הייתי רוצה שדרך התקנות האלה נסדיר אולי משהו שהיה צריך להיות מוסדר, משרד העלייה והקליטה, אולי בחקיקה ראשית, ולזה צריך לעשות תיקון או תקנות שיעגנו ממילא את הנהלים האלה.
<חוה ראובני: אני גם לא רוצה שאנחנו נצטרך לבחון את המעמד, אלא נסתמך על תעודות.
דוד צור: מכיוון שאנחנו מכירים את הרגישות של כל הנושא של חוק השבות ועוד כהנה וכהנה, ואולי לא רוצים להיכנס לחקיקה, לכן אני אומר - בואו לא נעמיס עלינו את הגיבנת הזאת.
דוד צור: לכן אנחנו אומרים שתעודת עולה כהפניה שניתנה על-ידי.
<חוה ראובני: ואם הם ישנו את הקריטריונים ואת ההגדרות שלהם?
דוד צור: יחול אוטומטית.
דוד צור: בינתיים הנוסח שהציע פה עו"ד חגי הוא מקובל עליכם?
<מרב תורג'מן: קצת קשה לי על רגל אחת לבחון, מה הנוסח הנכון.
<מרב תורג'מן: אשר להצביע על העיקרון, בהמשך לסעיף.
<מרב תורג'מן: נעגן את העיקרון הזה.
דוד צור: תקראו את הנוסח המהותי פעם נוספת, שנצביע עליו.
<חוה ראובני: אני גם מפנה לטבלה, שהדברים נאמרים בה בלשון הסברתית.
<חוה ראובני: אקרא שוב את תקנת משנה (ב) בנוסח החלופי.
<חוה ראובני: עולה חדש או תושב חוזר, שבידו רשיון נהיגה זר בר תוקף, יראו אותו כבעל רשיון נהיגה בר תוקף בישראל בתנאים האמורים בתקנת משנה (א)(1) ו-(1א) בדרגה המקבילה לדרגת רשיון הנהיגה שלו, לתקופה של שנה מיום כניסתו האחרונה לישראל, לכל סוגי הרכב שתחל מיום שנעשה עולה חדש או תושב חוזר, לפי העניין.
<חוה ראובני: הצבעה בעד – פה אחד אושר.
דוד צור: עבר.
<אילן חגי: זה העיקרון?
דוד צור: הוא אושר.
דוד צור: יהיו תיקונים, אבל המהות היא אותה מהות.
לאה ורון: יושב-ראש הוועדה הסמיך את היועצת המשפטית של הוועדה בסיוע היועצת המשפטית של משרד התחבורה, לכתוב את הנוסחים שהוועדה החליטה עליהם.
דוד צור: אחרי זה יועבר אליכם, ואם יהיו השגות, תמצא חבר כנסת שלא פה, שיגיש רביזיה, ונצביע על הנוסח החדש.
<אילן חגי: אני סומך בהחלט על עו"ד תורג'מן וראובני.
<חוה ראובני: (ג) מי שחלה עליו תקנת משנה (א) ובטרם חלפו התקופות האמורות בה נעשה עולה חדש או תושב חוזר, יחל מניין התקופה האמורה בתקנת משנה (ב), ביום שנעשה עולה חדש או תושב חוזר, לפי העניין".
<חוה ראובני: אסביר, אדוני.
<חוה ראובני: בדיונים הקודמים עלתה שאלת אנשים שנכנסים לארץ כתלמידים, כתיירים, כתושבים ארעיים, ואחרי פרק זמן כלשהו נעשים עולים חדשים.
<חוה ראובני: עלתה הצעה, לתת להם את השנה מיום שהם נעשים עולים חדשים.
<חוה ראובני: הוועדה ביקשה מאתנו לשקול את זה.
<חוה ראובני: שקלנו, וחשבנו לעשות הצעת ביניים, שאומרת שכל זמן שלא נגמרה השנה הראשונה שלו, כלומר התקופה האמורה בתקנת משנה (א), ונעשה עולה חדש, כלומר עד השנה מכניסתו האחרונה לישראל הוא מקבל מעמד של עולה חדש, הוא יקבל עוד שנה, אבל אם חלף פרק זמן, הוא היה בישראל שנה, נניח, כתלמיד, ונהג בישראל עם הרשיון הזר, עוד שנתיים, שלוש, ארבע, גם כן במעמד משתנה כזה או אחר, ועכשיו כבר לא רשאי לנהוג, כי חלפה זכאותו לפי (א), ורשיון ישראלי הוא לא הוציא, אז הוא לא יקבל הטבה, כלומר אם זה רצוף, אחרי ארבע שנים שלא רשאי לנהוג בישראל, וחי פה חמש שנים, יכול לחזור לעולה חדש.
<חוה ראובני: כלומר אם זה רצוף, הוא יקבל עוד שנה.
<חוה ראובני: זה תקנת משנה (ג).
דוד צור: הגיוני.
דוד צור: ההיגיון נגזר גם מעניין בטיחותי: אדם שלא נוהג שנתיים-שלוש ברצף, למרות שלכאורה, כשהוא נוהג, אף אחד גם לא מבקר אותו, גם את זה אפשר לומר, אבל עדיין פה בהגדרה הוא לא נוהג.
<אילן חגי: יש לו רשיון.
דוד צור: אבל הוא לא נוהג.
דוד צור: נמצא בארץ, ולא יכול לנהוג.
דוד צור: אם הוא נהג ללא רשיון, יש לו בעיה.
דוד צור: יכול להיות שהוא נסע שבוע לחו"ל ונהג, אתה אומר, וחזר.
דוד צור: כישורי הנהיגה שלו מוטלים בספק על פניו, מבחינת ההגדרה.
דוד צור: לכן הסעיף הגיוני מבחינת הבטיחות בו.
<אריאל ארליך: זה לא מה שכתוב.
<אריאל ארליך: אני אומר לעו"ד ראובני – אחרי שנתיים-שלוש כאלה, מי שלא קיבל תעודת עולה, מחליט שהוא מקבל תעודת עולה, ממילא חל עליו סעיף קטן (ב).
<מרב תורג'מן: מהרגע שהוא קיבל תעודת עולה, אבל זה לא אחורה.
דוד צור: אני מניח שהוא יצטרך לעשות רשיון נהיגה.
<אריאל ארליך: ודאי שלא אחורה.
<חוה ראובני: ברגע שעוברת שנה מכניסתו האחרונה לישראל, כשהוא לא עולה חדש, רשיון הנהיגה שבידו אינו תקף במדינת ישראל.
<חוה ראובני: צריך להבהיר את זה.
<חוה ראובני: זה לא שיש לו רשיון.
<חוה ראובני: אין לו רשיון נהיגה תקף במדינת ישראל.
<חוה ראובני: אנחנו אומרים, אם בתוך אותה שנה הוא מקבל מעמד עולה חדש, הוא מקבל עוד שנה.
<חוה ראובני: עברה שנה, הוא לא יכול לנהוג.
<חוה ראובני: עדיין הרשיון הזר שלו ישמש אותו להמרה.
<אריאל ארליך: נכון, אבל אם הוא יקבל תעודת עולה, לפי הנוסח הנוכחי, הוא כן יקבל עוד שנה, כי חל עליו סעיף (ב).
דוד צור: אחרי שלוש שנים, האיש היה במעמד- - -
<חוה ראובני: אולי צריך לפתוח: על אף האמור בתקנת משנה (ב).
<אילן חגי: הרי מה היתה מטרת הוועדה מראש – שברגע שקיבלת עולה חדש, לא משנה מה היה בעבר, יש לך שנה.
<אילן חגי: זה חלק מהסל שלך.
דוד צור: אבל פה אחרי שלוש שנים שהוא לא נוהג, המצב שהיא מתארת, פתאום הוא רוצה לנהוג.
דוד צור: והוא כבר עולה חדש, קיבל תעודת עולה.
דוד צור: עכשיו הוא רוצה להמיר את הרשיון, שהוא לא נהג שנתיים או שלוש, ולומר: אני רוצה עכשיו להמיר את זה לרשיון נהיגה ישראלי.
<אילן חגי: הם נותנים לו.
דוד צור: אחרי ששלוש שנים הוא לא נהג?
<חוה ראובני: הוא עושה בדיקת ראייה ומבחן שליטה.
דוד צור: הבנתי, אבל הוא לא יכול גם להשתמש ברשיון ההוא לנהיגה למשך שנה.
דוד צור: אדוני, אנחנו נותנים לאדם שלוש שנים או שנתיים לדאוג לרשיון הנהיגה.
<אריאל ארליך: זה לא מדויק.
<אריאל ארליך: אם אפשר, אדוני היושב-ראש, במהלך שלוש השנים האלה, כמו שגם הציגה זאת עו"ד ראובני, יכול להיות שהוא נכנס ויצא, נכנס ויצא.
<אריאל ארליך: יכול להיות שאחרי שנה הוא המשיך לנהוג.
<אריאל ארליך: כשהיה בחו"ל, הוא נהג.
<אריאל ארליך: הוא בא לפה לחודשיים–שלושה ולא נהג, כי אין לו רשיון בתוקף.
<אריאל ארליך: לכן לא נכון לומר שבטיחותית הוא שלוש שנים לא על ההגה.
<אריאל ארליך: לכן אותה הטבה שהוועדה כן החליטה שהיא רוצה לתת לעולים חדשים, שמיום העלייה הוא מקבל שנה ויהי מה, צריך להחיל אותה גם פה.
<אריאל ארליך: לכן אני חושב שההצעה של העל אף האמור, היא לא נכונה.
<חוה ראובני: הוועדה לא החליטה.
<חוה ראובני: היא ביקשה מאתנו לבחון את זה.
<אריאל ארליך: אשלים.
<אריאל ארליך: כן צריך להשאיר את זה ככה.
<אריאל ארליך: המשמעות היא שהוא כן מקבל שנה, מיום שמקבל תעודה.
<חוה ראובני: הוא רוצה משהו אחר ממה שאנחנו רוצים.
דוד צור: מה עו"ד ראובני מציעה?
<חוה ראובני: לאור ההערה של עו"ד ארליך, שיכול להיות שמישהו נהיה עולה חדש אחרי שהוא פה שנתיים, לכאורה הוא יכול להיכנס גם ב-(ב) וגם ב-(ג), ואז אוטומטית, אני לא יודעת מה מקל ביניהם, זה יעורר שאלה, בדיוק מסוג השאלות שאנחנו רוצים להימנע מהן, אז אם נאמר: על אף האמור בתקנת משנה (ב), ואז נהפוך את (ג) חריג.
<חוה ראובני: (ג) יוצרת מצב חריג, זה חריג מ-(ב), שמי שנעשה עולה חדש בטרם חלפו זה, הוא זכאי.
<מרב תורג'מן: הוא מבקש משהו אחר – הוא מבקש שגם אם חלפו למעלה משנתיים, התקופות האמורות, והפך עולה חדש, לאפשר לו לקבל שנה.
<מרב תורג'מן: ללא קשר למועד כניסה לישראל.
<חוה ראובני: כך פתחתי את ההסבר.
<מרב תורג'מן: זו החלטת מדיניות של משרד התחבורה, ונשמח לשמוע מה אתם חושבים.
<חוה ראובני: פתחתי את ההסבר לתקנת משנה (ג), ששקלנו את הנושא, כי הוא עלה בישיבה הקודמת, ועמדתנו היתה שלא נכון לכל מקרה, ולא משנה מה היה קודם, שמי שנהיה עולה חדש, והוא כבר פה שנים, הוא לא בגדר מי שאינו תושב ישראל.
<חוה ראובני: אם הוא תושב ישראל, זה דבר אחד.
<חוה ראובני: אבל הוא לא בגדר מי שאינו תושב ישראל.
<חוה ראובני: הוא לא נכנס ב-(א) מעצם הפיכתו לעולה לחדש, לתת לו שנה.
<אילן חגי: אז לא עשינו כלום עם התיקון הזה.
<אילן חגי: הוועדה חזרה ופנתה למשרד התחבורה, וכך גם פתחנו את הישיבה היום, שהכלל הוא שלא חשוב מה היה קודם, כן יכול היה לנהוג, לא יכול היה לנהוג – ברגע הפכת לעולה חדש, יש לך שנה.
<חוה ראובני: זו היתה הבקשה שלך.
<חוה ראובני: לא הוחלט כך.
<אילן חגי: זו המטרה.
דוד צור: תסבירו למה, אבל?
דוד צור: אם בטיחותית, אני יכול להבין.
<חוה ראובני: בטיחותית זה חלק נכבד מהעניין.
<חוה ראובני: צריך להבין, אנחנו עובדים בעניין הבטיחותי לא לפי נהיגה בפועל אלא גם בהקשר של רשיונות ישראליים, לפי תוקף.
<חוה ראובני: ישראלי שבידו רשיון ישראלי, שפג תוקף ולא חודש, הוא לא שם לב שלא חודש.
<חוה ראובני: הוא ממשיך לנהוג, ומגלה רק אחרי שנתיים וחצי, שהרשיון שלו כבר לא בתוקף שנתיים וחצי, הוא יעשה מבחנים לחידוש הרשיון, כי אנחנו עובדים לפי תוקף.
<חוה ראובני: אותו דבר, מי שצריך ותק בנהיגה בדרגה מסוימת כדי לעלות לעוד דרגה, אנחנו לא בודקים אם הוא נהג בפועל או לא.
<חוה ראובני: אנחנו עובדים לפי תוקף – היתה לו הדרגה למשך התקופה הנדרשת.
<חוה ראובני: אנחנו לא יכולים לעשות חקירות פליליות ולברר מי עשה מה ואיפה ומתי ולמשך איזה זמן.
<חוה ראובני: לכן זה שהיה לו רשיון נהיגה תקף בחו"ל, ואולי גם נהג בחו"ל, אולי לא, כן יצא, לא יצא, כן נהג שם, שכר שם רכב או לא, אין לי מושג – בארץ הוא כבר לא בתוקף איזושהי תקופה.
<חוה ראובני: נגיע למצב שבו מישהו נמצא בארץ חמש שנים.
<חוה ראובני: בשנה הראשונה הוא נהג עם הרשיון הזר, ארבע שנים עכשיו הוא לא נוהג, ועכשיו הוא מחליט להפוך לעולה חדש, אז עכשיו הוא מוציא את הרשיון הזר שלו, ומתחיל- - - איזו הצדקה מהותית יש בכך?
דוד צור: מעבר לזה, נסע שבוע חזרה הביתה לארץ המקור, עשה חידוש פורמלי של הרשיון, לא נהג שם, כי הוא לא חי שם, לא נהג פה- - -
<אילן חגי: ואם נהג שם חודשיים?
<חוה ראובני: אני מבקשת גם לחזור למושכלות יסוד של התקנה הזאת.
<חוה ראובני: הרי מה הרציונל של התקנה הזאת – הכלל הוא שישראלים, תושבי ישראל, מי שגר פה, נוהג עם רשיון ישראלי, כי רק כך יש לנו בקרה עליו, רק כך אנו יכולים לעשות לו בדיקות רפואיות, להגיש לו בצורה אפקטיבית דולות ולאכוף אותם, ואם הוא חי פה שנים- - -
דוד צור: עמדת משטרת ישראל.
<סימונה זילבר: סימונה זילבר, אגף התנועה.
<סימונה זילבר: עמדתנו לעניין הזה כמו עמדתה של חוה ממשרד התחבורה, כדי לוודא את סוגיית הבטיחות, לא להגיע למצבים שאדם יוצא ונכנס ונמצא פה חמש שנים ואין לנו שום פיקוח ובקרה על ההכשרה שלו.
דוד צור: אז עמדת משטרת ישראל מצטרפת.
<אילן חגי: למעשה, האיש מחזיק ברשיון נהיגה זר בר תוקף.
<אילן חגי: המדינה, כאשר אותו אינו תושב ישראל, יוצא כל פעם לשלושה חודשים, היא כן נותנת לו זנה נוספת, כך שנים.
<אילן חגי: אז לומר שבגלל שהוא יצא חודשיים רק ולא שלושה, הרשיון הקודם לא והוא לא היה כאן וכו', זה לא נכון.
<אילן חגי: הכלל היה, שהוועדה כאן בזמנו שבה וביקשה, שברגע שהפכת לעולה, חלק מהסל שלך זה רשיון נהיגה, להתארגן בארץ.
<אילן חגי: אנחנו לא עושים הבדל.
<אילן חגי: לכן בתקנה (ב) זה החל מיום קבלת המעמד.
<חוה ראובני: מי שחי חמש שנים בארץ, כבר מתארגן פה.
<חוה ראובני: ואיך הוא מסתדר שלוש שנים בלי רשיון נהיגה בכלל, וביום שהוא מקבל תעודת עולה, פתאום הוא לא יכול בלי לנהוג, וארבע שנים לא היתה לו שום בעיה?
<אילן חגי: אדוני היושב-ראש, למעשה מה שאומרת כעת עו"ד ראובני הוא הליכה אחורה.
<אילן חגי: שוב נתחיל לבדוק כניסות-יציאות אחורה, וכן היה שלושה ולא היה שלושה.
<אריאל ארליך: יותר מזה, אדוני.
<אריאל ארליך: המשמעות היא שעכשיו שוב עולה או אדם שרוצה לעלות, שהיה בישראל לביקור גישוש או להיות פה לביקור, תקופה מסוימת, חזר לחו"ל, ואחרי זה רוצה עכשיו שוב לעלות, מצבו הורע.
<אריאל ארליך: יש לו מניעה לעלות, כי הייתי קודם, עכשיו לא אוכל לקבל שנה.
<אריאל ארליך: אנחנו נותנים פה לאנשים תמריץ שלילי לאנשים- - -
דוד צור: אל תהלכו עליי אימים בעניין הזה.
<אריאל ארליך: זה תמריץ שלילי לאנשים לבוא לסיורי גישוש לפני עלייה, כי שוב חזרנו אחורה, בדיוק מה שהיה פעם שעברה.
<אילן חגי: אבל זה מרע את מצבו היום.
<אילן חגי: זה חשוב, אדוני היושב-ראש.
<אריאל ארליך: מצבו של עולה גרוע ממצבו של אדם שאינו עולה.
דוד צור: עו"ד ראובני, האם למשל, במצב הזה אפשר יהיה לתת לו פרק זמן יותר קצר שיתארגן על עצמו, מאז שמקבל תעודת עולה, משהו כמו שלושה חודשים, שיכול לנהוג?
דוד צור: נאמר שהיתה לו ההטבה, נהג שנה.
דוד צור: שלוש שנים לא נהג, או כן, ואז הוא מקבל היתר לשלושה חודשים, בהנחה שרשיון הנהיגה שבידו הוא בר-תוקף כמובן.
דוד צור: הוא נהג – בארץ בטח שלא, אבל אם היו לו יציאות, הוא כנראה נהג בארץ המקור, כי אחרת נגיד שהוא נהג פה בלי רשיון.
<אילן חגי: זה תנאי בתקנה, שהרשיון הזר יהיה בתוקף.
<אילן חגי: אחרת הוא לא נכנס לתקנה.
דוד צור: אני מדבר על המהות כרגע.
דוד צור: אז מרגע קבלת תעודת העולה – הרי הוא יצא כנראה מהארץ, חזר, קיבל תעודת עולה.
<חוה ראובני: ואז פשוט ללכת, אומר: הגיע שלב שבו אני נהיה עולה חדש.
<חוה ראובני: למשל, כי עכשיו התחתנתי, ועכשיו אני רוצה את הסל.
<חוה ראובני: אני חושבת שאם הוא בארץ כבר שנים, ולא עשה המרת רשיון, והרשיון הזר שלו, אסור לו להסתמך עליו, כנראה, אורח חייו אינו מחייב את רשיון הנהיגה, וזה שהוא עבר מעמד פורמלי וקיבל שטמפה, לא יוצר צורך מחודש.
<חוה ראובני: ואם מדברים על התארגנות לעלייה, יצא ונכנס להתארגנות, חלק מההתארגנות הזאת יכולה להיות המרה.
<חוה ראובני: למה מדברים רק על למצוא עבודה ולפתוח חשבון בנק?
דוד צור: אם הוא לא עולה, בשלב הזה אין לו גם אפשרות לעשות המרה.
<חוה ראובני: לא נכון.
<חוה ראובני: גם תייר יכול לעשות המרה.
<חוה ראובני: כל אחד יכול- - -
דוד צור: המרה לרשיון ישראלי?
לאה ורון: תזכירו במה זה כרוך, ההמרה לרשיון ישראלי.
<חוה ראובני: בדיקת ראייה ומבחן שליטה.
דוד צור: אם הוא תייר, והוא נמצא פה באשרה, באיזו אשרה הוא יהיה פה?
<חוה ראובני: הוא מאריך את האשרה, את אשרת תושב ארעי.
<נעמי ווסטפריד: אני עו"ד נעמי ווסטפריד, אני היועצת המשפטית של התאחדות עיתונאי החוץ בישראל, שהם, למשל, אנשים שנמצאים פה לתקופות ארוכות על אשרות עבודה.
<נעמי ווסטפריד: בדיוק הם נכנסים לתפר הזה של אנשים שנמצאים פה לתקופה.
<נעמי ווסטפריד: אין להם כוונה להשתקע בארץ.
דוד צור: הם לא העולים.
דוד צור: הם יכולים לקבל, למשל, שגרירים או- - -
<ניצן חן: אני רוצה, ברשותך, לחדד את זה.
<ניצן חן: שמי ניצן חן, ואני ראש לעם, לשכת העיתונות הממשלתית.
<ניצן חן: אנחנו אחראים מטעם המדינה על קהילת העיתונאים הזרים.
<ניצן חן: הזכרת סוגיות רגישות, אז גם זו סוגיה רגישה.
<ניצן חן: אני חושב ששינוי התקנה, גם אם היא מבורכת, ואני קטונתי מלהתווכח עם עו"ד ראובני שאמונה על זה, ייגרם נזק להסברה הישראלית ולתדמיתה של ישראל, משום שיש בארץ 343 עיתונאים זרים שבאים לפה למשמרת, קדנציה של ארבע עד חמש שנים.
<ניצן חן: עד היום הם היו נוהגים ברשיון הזר שלהם שנה, עוברים למעבר אלנבי או קופצים לקפריסין ליום אחד, והיו יכולים לנהוג ברשיון הזר לשנה נוספת.
<ניצן חן: כרגע לאור שינוי התקנה הזאת, הם יצטרכו לעזוב את ישראל לשלושה חודשים רצופים.
<ניצן חן: המשמעות של זה, ומי כמוך יודע, בכיר במשטרה, שגם הכתיבה של העיתונאי צועדת על קיבתו, ואם נתעסק אתו בבירוקרטיה מיותרת ובתזזת של שלושה חודשים לצאת מהארץ, ייגרם נזק להסברה הישראלית, ואני אומר את זה לפרוטוקול.
דוד צור: איך פותרים את הבעיה הזאת?
<חוה ראובני: שיוציאו רשיונות נהיגה ישראליים.
<חוה ראובני: אם העיתונאים האלה נמצאים פה לקדנציות של ארבע-חמש שנים, אני לא רוצה אותם פה נוהגים ארבע-חמש שנים.
<ניצן חן: כתב זר בא לישראל למשמרת.
<ניצן חן: אחר כך הוא נוסע לאפגניסטן, נוסע לאוקראינה, נוסע לסוריה.
<ניצן חן: הוא לא רוצה להיות לא עולה חדש- - -
דוד צור: היא אומרת: הוא חוזר – והוא יכול.
<ניצן חן: היא אומרת: בואו נגייר אותו, שיהיה יהודי.
<ניצן חן: אין דבר כזה.