GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רננה שחר: כשיש אי תקינות של מתקן כזה התקנה הזאת מאפשרת שהמידע הזה יופץ.
<רננה שחר: מי שיודע על כך ראשון זה צוות האוויר והוא יעביר את זה ליחידת הנת"א והיא תעביר את זה למי שצריך.
<אילון טל: אני מרשות שדות התעופה.
<אילון טל: ההערה היחידה שלי היא הערה קצת טכנית.
<אילון טל: יחידת פיקוח טיסה שמקבלת דיווח מטייס על אי שמישות מתקני עזר לתעופה או על תופעות מזג אוויר, לא תמיד היא מעבירה, כפי שמנוסח בתקנה, באופן ישיר אלא זה מוביל להעברה לגורם מתווך או גורם לפרסום של מה שנקרא Notam, אבל לא בהכרח יחידת נת"א שמקבלת את הדיווח מתחילה לפעול מול כל חברות התעופה והטייסים כדי לעדכן אותם.
<אילון טל: יש פה נוסח שמטיל חובה, שאולי זה לא דרך הביצוע שלנו.
<איתי עצמון: אולי "תפעל להעברה".
<איתי עצמון: אתה אומר שזה לא העברה באופן ישיר.
<אילון טל: חלק הוא ישיר, לטייסים באוויר שצריכים מייד לדעת, וחלק הוא ליצירת פרסום מתאים שיגיע לידיעה.
<קריאה: אפשר "לרבות באמצעות Notam".
<שי גיל: המילה "תעביר" היא בדיוק מה שאתה אומר.
<שי גיל: בדרכים הרגילות שבהן היא מעבירה ידיעות.
<רננה שחר: חלק מן ההעברה היא כן ישירה, תלוי בנסיבות.
<רננה שחר: חלק זה מידע קולי לטייסים ולצוותי האוויר שמשתמשים.
<רננה שחר: אחר-כך יש גם את פסקה (ז)(1): "תעבירו גם למי שעלול להיתקל בתנאים המטאורולוגיים", נניח שזה נכנס ל-ATIS, למערכות שידור הקבועות של יחידת הנת"א.
<רננה שחר: בסדר, יש נהלים ליחידת הנת"א, איך היא עובדת.
<רננה שחר: אגב, גם נהלים אלה מאושרים על-ידי רת"א.
<רננה שחר: הנוסח הזה סופג לא רק העברה ישירה.
<רננה שחר: לא כתוב "העברה ישירות", לא כתוב "העברה בדיווח קולי".
<רננה שחר: לי זה נראה בסדר.
<רננה שחר: אתם רוצים משהו אחר?
<אילון טל: אני לא יודע את הצד המשפטי שבעניין.
<אילון טל: רק ציינתי שזה שמקבל את ההודעה הוא לא בהכרח זה שמעביר אותה לכל מיני גורמי תעופה אלא יש גורמים מתווכים.
<קריאה: גם לא כתוב "פקח" או "בקר" אלא כתוב "יחידת הנת"א".
<אילון טל: הרבה פעמים במקרים כאלה, למשל מרכז התיאום בנתב"ג מעדכן את ה-operators ולאו דווקא יחידת הנת"א שקיבלה את ההודעה.
<הילה דוידוביץ: כתוב "תעביר לכל המשתמש".
<הילה דוידוביץ: זה כן נשמע כמו העברה ישירה.
<הילה דוידוביץ: אולי עדיף "לרשות המשתמשים"?
<הילה דוידוביץ: זה כאילו היא תעביר לכל המשתמש והעשוי להשתמש.
<הילה דוידוביץ: זה נשמע כמו העברה ישירה.
<הילה דוידוביץ: "תעמיד את המידע לרשות המשתמשים"?
<איתי עצמון: אני חושב שזה לא פותר את הבעיה.
<אמיר פורת: כתוב "לכל המשתמש ולכל העשוי להשתמש".
<אמיר פורת: "כל המשתמש" זה בהווה.
<אמיר פורת: מי שבאוויר – היא כן חייבת להעביר לו אחד לאחד, ו"כל העשוי להשתמש" זה כבר בדרכים האחרות.
<אמיר פורת: אבל יש פה את שינוי הזמנים שאני מכוון אליו.
<הילה דוידוביץ: הנוהל הוא "תפיץ".
<הילה דוידוביץ: הם עושים הפצה של מידע.
<הילה דוידוביץ: "תעביר" נשמע לי כמו העברה ישירה.
<איתי עצמון: זה העברה ישירה, מגורם אחד לגורם שני.
<הילה דוידוביץ: זה כמו העברת מקל, מישהו גם מקבל את המקל שאני העברתי.
<הילה דוידוביץ: כאשר אתה מפיץ הודעה, אתה שם הודעה בלוח מודעות.
<הילה דוידוביץ: אתה הבאת לידיעתו את המידע אבל אתה לא יודע מי רואה אותו.
<איתי עצמון: אפשרות נוספת היא לכתוב "תפעל להעברה" ואז זה לא "משתמש", שבאופן ישיר גורם אחד מעביר לגורם השני.
<רננה שחר: "תפעל להעברתו"?
<אילון טל: זו היתה כוונתי.
<רננה שחר: אפשר לכתוב "תפעל להעברתו".
<אמיר פורת: צריך לעשות את השינוי בין "תעבירו לכל המשתמש" ובין "תפעל להעבירו לכל מי שעשוי להשתמש".
<איתי עצמון: גם בפסקה (1) וגם בפסקה (2).
<רננה שחר: ובפסקה (1)?
<אמיר פורת: גם בפסקה (1) וגם בפסקה (2) צריך לעשות את- - -
<רננה שחר: אבל זה "תעבירו" למי שעלול להיתקל בבעיה.
<אמיר פורת: "תעבירו" – זה צריך להישאר.
<אמיר פורת: אם רוצים לעשות הפרדה אז צריך להוסיף בפסקה (2) "ותפעל להפצה ולהעברה לכל מי שעשוי להשתמש".
<איתי עצמון: אפשר לסכם את ההחלטה?
<רננה שחר: בפסקה (2) ייכתב "תעבירו לכל המשתמש ותפעל להעברתו לכל העשוי להשתמש", משהו כזה.
<רננה שחר: אנחנו נמצא את הנוסח.
<איתי עצמון: רק בפסקה (2) ולא בפסקה (1).
יצחק וקנין: אני מצביע על תקנה 482, סעיף 15, כולל כל השינויים שהוצעו פה.
יצחק וקנין: התקנה אושרה והסעיף אושר, כולל כל התיקונים.
יצחק וקנין: אנחנו עוברים לתקנה 483, סעיף 16.
<רננה שחר: בתקנה הזאת, בסוף כל טיסה מי שרושם את התקלות שהיו בטיסה, בין בתא הטייס, בין בתא הנוסעים, זה הטייס המפקד.
<רננה שחר: זאת החובה לפי הסטנדרטים הבינלאומיים.
<רננה שחר: לפני כל טיסה הוא צריך לברר מה המשמעות שלה.
<רננה שחר: התקנה הזאת קיימת גם היום.
<רננה שחר: בסעיף ההגדרות מוגדר מה זה יומן התחזוקה של המטוס.
<רננה שחר: כל מה ששינינו זה העניין "שיש לו חשד לקיומו", שלא היה.
<רננה שחר: זה קיים בסטנדרטים הבינלאומיים וזה לא היה בחקיקה הישראלית באופן ברור.
<רננה שחר: זה התיקון, אדוני.
<איתי עצמון: אדוני, אני מבקש להעיר לתקנת משנה (ב).
<איתי עצמון: מוטלת כאן חובה על טייס מפקד לברר את משמעותה של כל תקלה.
<איתי עצמון: האם החובה הזאת מספיק ברורה?
<איתי עצמון: אני מניח שמדובר על משמעויות תפעוליות.
<רננה שחר: המשמעויות התפעוליות הן למקרה של תקלה.
<רננה שחר: יכול להיות שהוא ממריא עם תקלה שתיקונה נדחה, זה אומר שצריך לעשות כל מיני דברים במטוס, בין אם לבדוק את הדלק, בין אם לבדוק דברים שמשפיעים.
<רננה שחר: אפשר את המילה "משמעותה" להחליף במילים "את המשמעויות התפעוליות", אם זה יותר ברור.
<איתי עצמון: אני חושב שזה יותר ברור.
<רננה שחר: בסדר, "את המשמעויות התפעוליות של כל תקלה שנרשמה".
יצחק וקנין: אנחנו מצביעים על תקנה 483, סעיף 16, כולל התיקונים שהוצעו כרגע.
יצחק וקנין: אנחנו עוברים לתקנה 484, סעיף 17.
<רננה שחר: התקנה עוסקת במה שקורה כאשר מנוע אחד לא פועל, איך הטייס צריך לנהוג.
<רננה שחר: עכשיו הרחבנו אותה לנושא של טיסות EDTO, טיסות למרחק הסטה ארוך.
<רננה שחר: טיסת EDTO היא טיסה שבה המטוס מתרחק- - -
<שי גיל: המטוס נמצא רחוק משדות שאפשר לנחות בהם בדרך.
<רננה שחר: זה טיסה מרוחקת.
<רננה שחר: נושא ה-EDTO הוכנס בתיקון הגדול וכאן יש שאריות שלו.
יצחק וקנין: כנראה עשיתם עבודה טובה בהכנת התקנות.
<שלמה-סם אלימלך: יש לי שאלה.
<שלמה-סם אלימלך: יש הגדרה מה זה "ירידה משמעותית"?
<רננה שחר: זה להחלטת הטייס המפקד.
<רננה שחר: הסטנדרטים הבינלאומיים משאירים את זה.
<רננה שחר: בחקיקה הזרה כך זה.
<רננה שחר: באופן כללי, התקנה לא התייחסה ל-EDTO אבל היא גם אמרה: הטייס המפקד ישקול את כל השיקולים הללו.
<רננה שחר: השינוי פה אומר שהמפעיל האווירי בעצם צריך להכין נהלים.
<רננה שחר: ההחלטה היא עדיין בידי הטייס המפקד לפי תקנת משנה (ב) ו-(ב1), אלא אם כן החליט, לפי נהלי מחזיק הרישיון.
<רננה שחר: אבל הוא מחליט ויש לו נהלים שהם ה-guidance שלו, הם מנחים ומשקללים את כל השיקולים שהוא אמור היה לשקול.
<איתי עצמון: יש לי הערה לתקנת משנה (ב2).
<איתי עצמון: כתוב כאן "בנהלים כאמור יובאו בחשבון לפחות שיקולים אלה".
<איתי עצמון: ברמה של עברית, האם מדובר על כך שהנהלים אמורים לכלול את השיקולים או שמחזיק הרישיון בבואו לקבוע את הנהלים אמור להביא בחשבון את השיקולים האלה?
<רננה שחר: לפי דעתי גם וגם.
<איתי עצמון: השאלה אם לא צריך להתאים את הנוסח ולהבהיר את זה.
<איתי עצמון: כרגע אפשר לפרש את זה כך ואפשר לפרש את זה כך.
<הילה דוידוביץ: אולי "בקביעת נהלים כאמור יובאו בחשבון...".
<איתי עצמון: או שהתנאים ממש אמורים לכלול את השיקולים האלה?
<שי גיל: גם וגם.
<שי גיל: גם הנהלים עצמם, כאשר כותבים אותם ונותנים לטייס המפקד, בהתאם להחלטה צריך לשקול את השיקולים האלה, וגם הנהלים צריכים להזכיר- - -
יצחק וקנין: אני מסמיך אתכם להתאים את הנוסח לתקנה הזאת.
<איתי עצמון: עוד הערת נוסח קטנה.
<איתי עצמון: בחלק מן ההוראות כתוב "תקלה" ובחלק אחר "כשל".
<איתי עצמון: גם כאן צריך לעשות איזו האחדה.
<איתי עצמון: מה המונח המועדף עליכם?
<רננה שחר: נראה לי שאמרנו "כשל".
<איתי עצמון: בכל מקרה, אדוני, נביא לאחידות במינוח כאן.
<רננה שחר: "כשל משמעותי".
<רננה שחר: במקום "תקלה" בכותרת השוליים יבוא "כשל".
<איתי עצמון: וגם בשאר הוראות התקנות?
<רננה שחר: לא, את זה אני צריכה לבדוק, אבל נעשה האחדה, ככל שצריך.
יצחק וקנין: אני מצביע על תקנה 484, סעיף 17, כולל התיקונים שהוצעו.
יצחק וקנין: התקנה נתקבלה.
יצחק וקנין: נעבור לתקנה 487א, סעיף 18.
<איתי עצמון: אדוני, אני לא בטוח אם כדאי כרגע לדון בתיקון הזה.
<איתי עצמון: זה למעשה מין תיקון עקיף או נלווה לתיקון שעניינו הוספת תקנה 497א לעניין השבה ומושב יציאת חירום.
<איתי עצמון: אני מציע שלאחר שהוועדה תאשר את התיקון ההוא נדון בתקנה שלפנינו.
יצחק וקנין: נכון, דיברנו על זה בישיבה הקודמת.
<רננה שחר: אנחנו עוברים לתקנה 493.
<רננה שחר: את תקנה 265 אישרת בישיבה הקודמת, אדוני.
<רננה שחר: התקנה הזאת עוסקת בשימוש במערכת טייס אוטומטי.
<רננה שחר: קבענו אותה פעם אחת בפרק 12 וזה אותה הוראה לפרק 13.
יצחק וקנין: כמה מילים, שלא יגידו שלא אמרנו כלום לפרוטוקול.
<רננה שחר: מערכת טייס אוטומטי היא מערכת – מיכה גיל הסביר את זה בישיבה הקודמת – שמאפשרת לטייסים לעשות דברים אחרים ולא לשלוט בהגאים, בגובה, בכיוון וכולי, אלא מחברים את המערכות של המטוס, מתכנתים אותן לשמור על גובה, כיוון וכולי.
<רננה שחר: זאת תקנה שאנחנו מבססים אותה על ה-FAR, על התקנה האמריקאית, בתלות במערכות עצמן, מאיזה גובה מותר לחבר אותן ועד איזה גובה מותר להצמיד אותן.
יצחק וקנין: אנחנו מצביעים על תקנה 493, סעיף 19.
יצחק וקנין: אנחנו עוברים לתקנה 497א בסעיף 20.
<גיורא רום: יש לי בקשה.
<גיורא רום: התקנה הזאת לא הכרחית לחבילה שאנחנו מבקשים לאשר.
<גיורא רום: אני מבקש בשלב זה לא לדון בה, לראות אותה כאילו לא הוגשה.
<גיורא רום: אנחנו נטפל בה בנפרד, ננסח אותה מחדש.
<גיורא רום: לא הייתי רוצה להציג את התקנה הזאת לוועדה בנוסחה הנוכחי.
<לאה ורון: אני רוצה לומר משהו.
<לאה ורון: הדיונים בין האנשים שלך לבין הלשכה המשפטית שלנו, כולל אותי, החלו ב-29 באפריל.
<לאה ורון: אני לא יודעת מתי הובאה לפתחו של אדוני הסוגיה והקשיים בסוגיה הזאת ומתי קיבלת את ההחלטה, אחרי שהושקעו בתקנה שעות של עבודה של פקידים וגם של אנשי המקצוע שיושבים פה בחדר ושל החברות.
<לאה ורון: אני לא יודעת מתי קיבלת את ההחלטה למשוך את התקנה, אבל אני חושבת שהיה ראוי לעשות את זה מוקדם ככל האפשר.
<גיורא רום: אני מקבל את ההערה.
<איתי עצמון: כעת אתם מבקשים למחוק את התקנה?
<גיורא רום: כן.
<לאה ורון: היא לא תובא לכנסת בכנס הזה?
<רננה שחר: אנחנו מבקשים לא לכלול אותה בתיקון מספר 2.
<רננה שחר: הדיונים הראו לנו שיכול להיות שצריך עוד פעם לבחון את זה מול התקנה האירופאית.
<רננה שחר: נכנסו אלמנטים צרכניים שאנחנו לא רגילים אליהם בתקנות הטיס, שהוא חוק בטיחותי ולא חוק צרכני.
<רננה שחר: זה משליך על כל מיני דברים.
<רננה שחר: צריך את זה, נושא ההושבה במושב חירום הוא נושא בטיחותי.
יצחק וקנין: הוא גם בטיחותי, הוא גם צרכני ומתלווים אליו עוד מספר דברים.
<רננה שחר: אנחנו מקבלים, גם מצד הוועדה וגם מצד משרד המשפטים וגם מצד החברות, "אינפוט" שאומר לנו שאנחנו צריכים לחשוב על התקנה מחדש.
<רננה שחר: אנחנו מתנצלים בפני הוועדה על הטרחה הרבה שנגרמה לה.
<איתי עצמון: אגיד רק בשני משפטים.
<איתי עצמון: אכן התקנה מותקנת מכוח הוראות חוק הטיס והתכלית שלה בטיחותית.
<איתי עצמון: לצד התכלית הבטיחותית יש לנושא הזה היבטים צרכניים מובהקים.
<איתי עצמון: לפיכך נדרשנו למספר תיקונים בנוסח התקנה בתיאום עם משרדי הממשלה הרלוונטיים, לרבות משרד המשפטים.
<איתי עצמון: לישיבה הוזמנו ארגוני צרכנים, מנהלת הוועדה הזמינה אותם.
<איתי עצמון: זאת הסיבה לשינויים הרבים שהמוזמנים רואים כרגע שמסומנים ב"עקוב אחר שינויים" על גבי נוסח התקנה.
<איתי עצמון: חשבנו, למרות שהתכלית בטיחותית, שלא ניתן להתעלם מן ההיבטים הצרכניים המובהקים, שגררו אחריהם עוד כל מיני סוגיות שקשורות בין היתר לנגישות המושבים בטיסה לאנשים עם מוגבלות, סוגיות של הגנה על הפרטיות ועוד ועוד.
<איתי עצמון: מכיוון שהדיונים האלה נערכים בחדרי חדרים של רשות התעופה האזרחית ולא תמיד הדברים מגיעים אל שולחן הוועדה רציתי רק להסביר למוזמנים מה הסיבות לשינויים.
<איתי עצמון: אני מבין שזאת הסיבה גם לכך שרשות התעופה האזרחית מבקשת לבחון מחדש את כל ההסדר.
<אמיר דרנגר: רצינו להעיר לגבי התקנה.
יצחק וקנין: הדבר הזה הובא לידיעתי כלאחר-יד, מה שנקרא.
יצחק וקנין: יש כאן בעיות.
יצחק וקנין: אני בכלל חושב איך המערכת הזאת מתנהלת במשך כל השנים.
יצחק וקנין: אדם עולה למטוס ואומרים לו לשבת באיזה מקום שהוא לא יודע איך להפעיל אותו בכלל.
יצחק וקנין: אדם יושב בפתחי חירום וזה מציאות לא פשוטה.
יצחק וקנין: אני חושב שרוב האנשים שטסים היום יושבים במקומות שאינני יודע אם הם יודעים לתפעל אותם בכלל.
<גיורא רום: אתה נכנס פה לפרטים.
<גיורא רום: אני לא יודע אם אתה מצופה להפעיל את זה בדרך שזה מתואר פה.
יצחק וקנין: מה קורה בכל העולם בדבר הזה?
<רננה שחר: יש תקנה כזאת.
יצחק וקנין: אתם רוצים להגיד שמקפידים בחברות התעופה שיישב שם אדם שמבין?
<אמיר פורת: גם היום מקפידים.
<רננה שחר: גם בישראל מקפידים.
<אמיר פורת: זה עדיין לא מופיע בתקנה בישראל אבל בפועל מקפידים, החברות מקפידות.
<לאה ורון: וגובות סכום כסף גדול יותר על מקום ישיבה הסמוך לפתח החירום, שהוא מקום מרווח לרגליים.
יצחק וקנין: בדרך כלל אנשים רוצים לשבת שם.
<אמיר פורת: נכון, אבל לא כולם יכולים לקבל את ההטבה לכיסאות הללו.
יצחק וקנין: הם גם מקבלים עליהם עול כבד וגם משלמים עבור זה כסף.
יצחק וקנין: אז צריך לתת להם הנחה במחיר הכרטיס דווקא.
<רננה שחר: "שדה מבודד" הוא שדה שאין לו שדה משנה לשדה היעד.
<רננה שחר: יכול להיות מצב פיזי, שפשוט אין לשדה שדה משנה קרוב אליו, ואז כאשר מתכננים לטוס לשדה כזה יש מה שנקרא "נקודת האל-חזור", שהיא נקודה שלפני שמגיעים אליה צריך לראות שאפשר לנחות.
<רננה שחר: זה קיים גם בסטנדרטים הבינלאומיים.
<רננה שחר: זה לא היה קיים עד היום בחקיקה הישראלית והנה אנחנו מתכבדים להכניס את זה לחקיקה הישראלית.
<רון גנט: מי זה קצין רת"א?
<רננה שחר: זה מוגדר בסימן ז' לפרק 13.
<רננה שחר: הקצין הוא קצין מבצעי אוויר, המשגר את הטיסה.
יצחק וקנין: אני מצביע על תקנה 515, סעיף 21.
<רננה שחר: כפי שהסברנו, אדוני, התיקון הזה של 28 עמודים הוא חלק ממהלך גדול מאוד של תיקון 237 סעיפים, שבו תיקנו את מרבית הוראות פרק 13, להתאים אותן לנספח 6(1) לאמנה.
<רננה שחר: התהליך שהחברות עובדות הוא תהליך אחוד של רישוי מחדש, שהן מגישות בעצם את כל הספרות שלהן לבדיקה מחודשת על-ידי רת"א, עם הצהרת תאימות (Compliance statement) שבה הם מראים על כל תקנה איך הם מקיימים אותה בנהלים שלהם.
<רננה שחר: זה תהליך אחד ושלם.
<רננה שחר: ההפרדה נובעת בגלל הדרישות החוקיות לעניין קביעת התקנות אבל בסוף זה תהליך אחד.
<רננה שחר: לדעתנו הם צריכים להיכנס ביחד לתוקף.
<רננה שחר: באשר לפסקאות (1) ו-(2) – "מבקש רישיון הפעלה אווירית חדש" הוא כמובן "טבולה ראסה".
<רננה שחר: הוא צריך לעמוד בתקנות האלה, בסטנדרטים הבינלאומיים.
<לאה ורון: אין לכם בקשות ב"צנרת"?
<רננה שחר: בזמנו היו, "אל על" רצתה להפעיל מחדש את "סאן דור", היה מיקי ויינשטיין שרצה.
<רננה שחר: כרגע לא.
<רננה שחר: פסקה (2) מטרתה לאפשר לחברות לסיים את ההליך.
<רננה שחר: חברות "אל על" ו-"ק.א.ל" כבר מתקדמות יותר בתהליכי הרישוי מחדש שלהן ואם הן יסיימו את הרישוי לפני מרס 2015 אנחנו רוצים לאפשר להן לפעול לפי התקנות החדשות.
<רננה שחר: הן תקנות שמספקות מעטפת חדשה בעצם.
<רננה שחר: אתם רוצים להגיד מתי צפוי סיום הרישוי מחדש של החברות האלה?
<אמיר פורת: הכוונה של החברות, וגם שלנו, שזה יתבצע לפני תהליך המעבר.
<אמיר פורת: הוא תהליך שדורש הדרכות והסתגלות.
<איתי עצמון: מבחינת היערכות, כל החברות ערוכות ליישום התיקון הזה?
<רננה שחר: הן אמורות להיערך.
<שי גיל: באותה מידה שהן ערוכות ליישום התיקון הגדול...
<רננה שחר: הן אמורות.
<רננה שחר: זה תהליך של 3 שנים.
יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 22, על התחילה.
יצחק וקנין: הבנתי שאין הערות.
יצחק וקנין: סעיף 22 נתקבל.
יצחק וקנין: סיימנו את הפרק הזה של תיקון מספר 2.
יצחק וקנין: אני אומר לאיגוד הטייסים, אני יודע שיש לכם חששות כבדים.
יצחק וקנין: תמיד אמרתי בכל מהלך חקיקת חוק הטיס, חשוב שלא תצא תקלה מתחת ידינו.
יצחק וקנין: אני מקווה שבאמת לא תצא תקלה.
יצחק וקנין: בכל זאת זה לא פשוט, יש עליכם עול כבד.
יצחק וקנין: אנחנו משתדלים לעשות את מה שאפשר, כמה שאפשר טוב, אבל מקובל עלינו שדברים שמקובלים בכל העולם אפשר אולי גם לעשות אותם פה.
יצחק וקנין: בכל זאת אני טס הרבה.
יצחק וקנין: אני מאמין שהיום המערכות כל-כך משוכללות שמאפשרות לטייס אפילו לנוח קצת.
יצחק וקנין: גם אם הוא יירדם על הכיסא אני לא יודע אם מישהו ירגיש.
<רננה שחר: אדוני, אני רק רוצה, אם אפשר להגיד, זה תיקון גדול מאוד.
<רננה שחר: בעצם עכשיו השלמת מהלך של התאמת החקיקה הישראלית לנספח 6(1) לאמנה.
<רננה שחר: זה הלב של התעופה הבינלאומית.
<רננה שחר: היינו חייבים את זה לאמריקאים וחייבים את זה ל-ICAO וחייבים את זה לאירופאים.
<רננה שחר: תודה רבה.
<יוסי שוב: אני רוצה להגיד לכבוד היושב-ראש, תודה רבה.
יצחק וקנין: תודה גם לכם.
יצחק וקנין: בכל זאת אני חייב בכל פעם להדגיש את צורת העבודה שלכם.
יצחק וקנין: תמשיכו בצורה הזאת.
יצחק וקנין: אני חושב שזה מסייע הרבה מאוד בחקיקה, מקדם את החקיקה.
יצחק וקנין: אחרת היינו יושבים פה שעות ולא מסיימים כלום.
יצחק וקנין: אתם עושים עבודה טובה וזה חשוב.
יצחק וקנין: באמת תודה לכם על העבודה הזאת.
יצחק וקנין: זה לא מה שאנחנו רואים בדרך כלל בדיונים הסטנדרטים של הוועדה.
יצחק וקנין: אמרתי את זה בישיבה הקודמת ואני חוזר ואומר את זה גם כעת.
יצחק וקנין: הערתי על כך אפילו באחד הדיונים בנושא אחר, על התחבורה, ושם אמרתי דברים קשים, שאנחנו רואים שצד אחד לא יודע מה הצד השני רוצה ממנו, אין שום כימייה, אין שום התדיינות.
יצחק וקנין: אתם עושים את זה היטב ואני חושב שזה מסייע פה הרבה מאוד.
אבישי ברוורמן: על סדר היום בחירת יושב-ראש ועדת המשנה לפיתוח אנרגיה מתחדשת, לפי סעיף 109 לתקנון הכנסת.
אבישי ברוורמן: כפי שאתם יודעים, חבר הכנסת רונן הופמן עמד בראש הוועדה אבל הוא הוחלף לפתע על-ידי חברת הכנסת קארין אלהרר.
אבישי ברוורמן: לכן אני מבקש להצביע על ד"ר חנא סוייד, שהוא אחד האנשים המדהימים בכנסת ישראל, בעל תואר ראשון, שני ושלישי מן הפקולטה להנדסה אזרחית בטכניון.
אבישי ברוורמן: המחקר שלו בתור המגיסטר הוא על שימוש באנרגיה סולרית להתפלת מים.
אבישי ברוורמן: הדוקטורט שלו הוא על אספקטים אנרגטיים ואקלימיים בתכנון עירוני.
אבישי ברוורמן: הוא חוקר ומרצה במכון הלאומי לחקר הבנייה, בפקולטה להנדסה.
אבישי ברוורמן: הוא היה ב"רדינג", שעכשיו קיבלה מימון נוסף, ופרסם עשרות מאמרים.
אבישי ברוורמן: אין אדם בכנסת ישראל שראוי יותר ממנו לעמוד בראש הוועדה לאנרגיות מתחדשות.
<לאה ורון: שם הוועדה יהיה "ועדת משנה לקידום אנרגיה ירוקה".
אבישי ברוורמן: במיוחד שאנחנו מודעים לכך שלמרות הגז שהגיע לכאן אנחנו שומעים מהשרים בישראל שהם מורידים את החשיבות של הפיזור, של הליכה לכיוון הסולארי ולכיוון של אנרגיית הרוח.
<לאה ורון: חברת הכנסת איילת שקד כבר ביקשה להיות חברה בוועדת המשנה בראשותך.
אבישי ברוורמן: רבותיי, סליחה על האיחור.
אבישי ברוורמן: הנושא הוא הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה) (תיקון מס' 14), התשע"ד-2014.
אבישי ברוורמן: יהיו לנו פה שני דיונים.
אבישי ברוורמן: הדיון הראשון יהיה קצר, אני מקווה, אלא אם כן יהיו פה הפתעות, לאחר מכן נעבור לדיון השני.
<חן בר יוסף: המטרה של התיקון הזה היא להמשיך ולשפר את המצב התחרותי שממנו יכולים ליהנות תושבי מדינת ישראל בתחום הגז.
<חן בר יוסף: התחום לא רווי תחרות בצורה אינטנסיבית.
<חן בר יוסף: קצת נציג עובדות, אחר כך נמשיך לתהליך עצמו ולהצעה.
<חן בר יוסף: הציבור בישראל יכול לקבל גז באחת מ-3 צורות: מכלים מטלטלים הביתה, מרכזיות גז, שזה אוסף של מכלים שמחוברים דרך צנרת אחת ומתפצלים בין הבתים, או צובר גז, שזה למעשה כמו מרכזיה, רק שמדובר על צובר הטמון באדמה.
<חן בר יוסף: מבחינת התחרות בשוק.
<חן בר יוסף: התחרות בשוק לא מדהימה.
<חן בר יוסף: אמנם יש 27 ספקים רשומים בשנת 2013, אבל אנחנו עדיין במצב שבו יש 4 חברות - חלקן פיצלו את החברה עצמה לשתי חברות - ששולטות ב-88% מהשוק.
<חן בר יוסף: זאת החלוקה.
<חן בר יוסף: 23 חברות מתחלקות על סדר גודל של 12%, כאשר אחת מתוכן היא כבר כמעט 5%.
<חן בר יוסף: שאר החברות הן ממש קטנטנות.
<חן בר יוסף: כתוצאה מזה, ובגלל תנאים היסטוריים, אין תחרות עזה על ליבו של הצרכן, לצערנו.
<חן בר יוסף: גם לצרכן עצמו יש קשיים לא קלים במעבר ובהחלפה של ספק שבו החוק הזה נועד לטפל.
<חן בר יוסף: החוק נועד לטפל בשני היבטים.
<חן בר יוסף: קודם כל, הוא נועד לטפל בשיעור הראשון בכלכלה.
<חן בר יוסף: השיעור הראשון בכלכלה זה למעשה הזכות של הצרכן לבחור, כאשר היכולת שלו לבחור קשורה למידע ולידע.
<חן בר יוסף: בלי שלצרכן יש מידע הוא לא יכול לבחור, לדעת מה יותר טוב ולהחליט.
<חן בר יוסף: זאת סוגיה אחת.
<חן בר יוסף: הסוגיה השנייה היא העובדה שכשפעם אחת באת לבחור, אז יש מציאויות של סירוב בלתי סביר, דהיינו הצרכן רוצה לעבור מספק לספק ומשום מה הוא מוצא התעלמות או התנגדות להחלפת ספק בספק.
<חן בר יוסף: כתוצאה מכך אנחנו חושבים שצריך לתקן את החוק ולאפשר לצרכן, אם הוא מצא ספק יותר טוב לו, לעבור אליו.
<חן בר יוסף: הקושי בהחלפת הספק הוא קושי שאנחנו לא מכירים כמעט בשום מוצר אחר.
<חן בר יוסף: למעט מישהו שנמצא בקיבוץ שעדיין לא הופרט, כל שאר משקי הבית בישראל מקבלים את החלטותיהם בעצמם.
<חן בר יוסף: כאשר אתה רוצה להחליף את ספק הגז בבניין משותף אתה צריך רוב של למעלה מ-51% של בעלי הדירות בבניין, לא רוב של השכנים שלך.
<חן בר יוסף: יש גם סוגיה שנקראת ריבוי מבנים שקשורים לאותו צובר.
<חן בר יוסף: גם זה מקשה על הציבור לעבור.
<חן בר יוסף: הסעיף שתיכף נקריא עוזר לטפל בבעיית הבעלות של החברות על הציוד.
<חן בר יוסף: כמובן יש תהליכים של עזיבת הספק הקודם והמעבר לספק החדש.
<חן בר יוסף: יש גם חסמים פנימיים של הציבור עצמו.
<חן בר יוסף: ככל שהציבור לא רואה מול עיניו חיסכון מידי או משמעותי, למרות שברמה של שנה או רב שנתי יכולים להגיע פה לסכומים הרבה יותר גדולים, זה לא גורם לו להרים את הכפפה.
<חן בר יוסף: קיים קושי בהשוואת מחירים.
<חן בר יוסף: דיברתי עליו קודם.
<חן בר יוסף: הם לא יודעים כמה משלמים על הגז.
<חן בר יוסף: למרות שזה מופיע להם בחשבונית זה מופיע בצורה קצת מורכבת.
<חן בר יוסף: הם לא יודעים מי השכן שאיתו הם מחוברים.
<חן בר יוסף: בניין מסוים מחובר לעוד שני בניינים.
<חן בר יוסף: הציבור, כשהוא בא להחליף את הספק, בטוח שהוא צריך לשכנע את הדיירים אצלו בבניין, אבל כשהוא בא להחליף והוא כבר עשה את כל התהליך, אומרים לו: לא, הצובר שלך מחובר לעוד שני בניינים, לך תשכנע גם אותם.
<חן בר יוסף: המחירים שלו שקופים.
<חן בר יוסף: דיברנו בשיעור ראשון בכלכלה על הצעות המחיר ועל המחיר שאפשר להשיג בשוק.
<חן בר יוסף: על השליטה של החברות הגדולות דיברנו.
<חן בר יוסף: הצגנו את המספר של 88%.
<חן בר יוסף: חסר מידע אצל הציבור.
<חן בר יוסף: בתהליך שקרה בעקבות חקיקה שהוועדה אישרה בשנת 2007 והחלה בשנת 2008, זיהינו שיש מיקוד מאמצים שיווקיים של חברות גדולות דווקא אל מול בניינים שבהם פועלות חברות קטנות.
<חן בר יוסף: מעל לכולם יש את אדישות הצרכן, שבה המשרד מטפל וטיפל בעקבות הרפורמה האחרונה באמצעות קמפיין.
<חן בר יוסף: הוא יעשה עוד מאמצעים בעתיד בעניין הזה, כדי להזכיר לצרכנים את יכולתם להחליף ספק.
<חן בר יוסף: מה קרה מאז הרפורמה ההיא?
<חן בר יוסף: על פניו קרה, אבל לצערנו לא מספיק.
<חן בר יוסף: אנחנו רואים פה את הגידול באחוזים של חברות הגז הקטנות, שעלו מ-8% ל-12% מהאספקה במשק הישראלי.
<חן בר יוסף: זה עדיין לא תחרות שהיינו שמחים לראות.
<חן בר יוסף: התחרות עצמה יכולה להיות הרבה יותר עזה אם השולטים והדומיננטיים בשוק יתחרו בינם לבין עצמם.
<חן בר יוסף: לצערנו זה לא קורה בצורה אינטנסיבית.
<חן בר יוסף: עשינו בדיקה לגבי השנים 2010 עד 2012, להבין כמה בכלל בניינים הוחלפו, כמה הציבור עבר בין ספקים, מאיזה ספק לאיזה ספק.
<חן בר יוסף: זה לא קורה רנדומלית.
<חן בר יוסף: צריכים פה מאמצי שיווק.
<חן בר יוסף: מישהו צריך להתקשר לבניין, להציע לו, למעט אם הבניין יוזם ויש לו ועד בית מאוד ערני.
<חן בר יוסף: מה שאנחנו מציגים פה זה כמה בניינים החליפו חברות גז.
<חן בר יוסף: דיברנו על זה ש-88% מהבניינים בישראל מחוברים לחברות גז גדולות.
<חן בר יוסף: אחד מתוך כל 10 בניינים יהיה בניין של חברה קטנה, כאשר כל 9 האחרים הם בניינים של חברות גדולות.
<חן בר יוסף: במקום להצליח לנחות על בניין של חברה גדולה אחרת, איכשהו הוא מצליח דווקא לנחות על בניין של החברה קטנה.
<חן בר יוסף: אנחנו רואים ש-90% מהחלפת הספק בבניינים בוצעו על ידי החברות הגדולות.
<חן בר יוסף: הם איכשהו הצליחו למצוא דווקא בניינים של חברות קטנות.
<חן בר יוסף: פחות מ-10% הם הצליחו למצוא בניינים של חברות גדולות אחרות.
<חן בר יוסף: זה ניתוח שלנו לשנים 2010 עד 2012.
<חן בר יוסף: יש ניתוח מקביל של הממונה על ההגבלים שנעשה בשנת 2009, אם אני זוכר נכון.
<חן בר יוסף: אנחנו רואים פה איזו שהיא רוטינה מתמשכת.
<חן בר יוסף: מה בעצם קורה?
<חן בר יוסף: אני אציג את זה קצת בצורה גרפית.
<חן בר יוסף: יש ספק גז קטן.
<חן בר יוסף: הוא מוצא מולו את כל שלל המכלולים.
<חן בר יוסף: הוא מוצא חברות קטנות, שזה רק 10%, וחברות גדולות.
<חן בר יוסף: ספק הגז הגדול מגיע לאותו סצנריו, לאותה שכונה, לאותו מבנה.
<חן בר יוסף: הוא מעוניין להחליף את ספק הגז בשביל לעשות מאמצים שיווקיים.
<חן בר יוסף: אנחנו בסך הכל בעד, כי זה מגביר תחרות ומעודד.
<חן בר יוסף: איכשהו מכל השכונה הוא מצליח לזהות דווקא בניין אחד.
<חן בר יוסף: אלה המאמצים שהוא מצליח לעשות מול כל השאר.
<חן בר יוסף: זה הסיפור.
<חן בר יוסף: הוא סיפור בעייתי, הוא לא קל.
<חן בר יוסף: תיכף נראה מה אנחנו מציעים.
אבישי ברוורמן: אולי תגיד בראשי פרקים מה מציעים, אני אתן הערות כלליות ונעבור להקראה.
<חן בר יוסף: אנחנו מציעים שלספק גז שעזב בניין יהיה אסור לחזור במשך חצי שנה.
<חן בר יוסף: מרגע שהוא קיבל הודעה: אנא עזוב את הבניין כי בחרנו ספק חדש, יהיה לו אסור במשך חצי שנה לחזור לאותו בניין.
<חן בר יוסף: עלתה הצעה שנידונה בעבר – לצערנו אי אפשר לקבל אותה – שאומרת לא רק לספק הזה אסור לחזור לבניין, אלא לכל הספקים במשק אסור לחזור.
<חן בר יוסף: מכיוון שבכל שאר החקיקה מותר לציבור לחזור בו ולהבין שהוא התקשר עם מישהו שלא מתאים לו, שהוא לא מספק לו את הגז כמו שצריך או המחירים שהוא הבטיח הם לא המחירים הטובים, אמרנו שלא יהיה נכון שהציבור יתקשר עם מישהו לחצי שנה ועכשיו הוא יהיה מסונדל לנצח מול כל החברות במשק.
<חן בר יוסף: זה לא סביר, לכן ההצעה הזאת נדחתה.
<חן בר יוסף: אנחנו משאירים את ההצעה לגבי סוגיית החצי שנה על כנה.
<חן בר יוסף: במשך חצי שנה הספק שיצא יהיה מנוע מליצור התקשרות חוזרת עם הבניין שממנו הוא יצא.
<חן בר יוסף: אחרי חצי שנה הבניין כבר יצר קשרים, בדק, השווה, יכול לרוץ קדימה, יכול להחליט גם לחזור לספק הזה.
<חן בר יוסף: זאת הגבלה על חופש העיסוק שאנחנו מודעים לה.
<חן בר יוסף: זאת הגבלה מידתית אחרי שאנחנו רואים הכרה.
<חן בר יוסף: זאת לא פגיעה מהותית, שאותה הציגו החברות בדיונים ברפורמה.
<חן בר יוסף: דיברו על איזו שהיא פגיעה בלתי מידתית, בלתי אפשרית וכן הלאה.
<חן בר יוסף: ודאי שזה לא שם.
<יורם טמיר: מה שבעצם מוצע פה זו מעין הנצחה או הארכת משך מ-3 שנים ל-10 שנים על דבר שלא עובד כבר 25 שנים.
<יורם טמיר: ההערה המרכזית פה, כהערה לדבריו של מר חן בר יוסף, היא - - הצעתי בעבר תיקון מסוג אחר שיכסה הרבה יותר טוב את המצב במשק הגז.
<יורם טמיר: האיסור שהחוק מדבר עליו חל על ספקים בלבד, הוא לא חל על צרכנים, לכן אין פה כבילה של צרכנות.
<יורם טמיר: זה צריך להיות ברור.
<יורם טמיר: מה שאני אומר הוא שבמקום להאריך את הוראת השעה ולתת לה תוקף ארוך של 10 שנים, צריך לעשות חקיקה יותר יסודית ובחקיקה ראשית לשנות את הסעיפים בנוסח שיאפשר תחרות מלאה.
<יורם טמיר: זה אומר שחצי שנה ניתנת הגנה לכל ספק גז שמחליף ספקים אחרים.
<יורם טמיר: אף ספק אחר לא יכול במהלך חצי השנה הזאת להציע הצעה יותר טובה.