GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד צור: קודם כל, יש קשר ועוד איך.
דוד צור: אני רוצה לסגור את הדיון המיני-זוטא הזה.
דוד צור: אני לא מתכוון בחוק להטיל חובה על איגוד חברות הביטוח וחברות הביטוח להיות הגורם שמבקר את עבודת המוסכים המורשים.
<רונן לוי: זה לא מה שביקשתי.
דוד צור: זה מה שאתה מבקש, פחות או יותר.
דוד צור: זה לא יהיה בחוק.
דוד צור: זה לא הגיוני.
<רונן לוי: הסברתי מה שביקשתי.
דוד צור: מר מקמל, בבקשה.
<אלי מקמל: התיקונים אינם באים לסתור או להוסיף על התפיסה שעומדת בבסיס החוק, שמטילה על כל אחד מהגופים את האחריות שמיוחסת לו.
<אלי מקמל: עובדה היא שרשיון הרכב נותר בחברת הביטוח ולא בכדי, מכיוון שהם הבעלים של הרכב.
<אלי מקמל: אגב, הם גם המחולל המרכזי להחלטה האם הרכב הזה יפורק או לא.
<אלי מקמל: ברגע שהפיצוי ישולם ללקוח, לאדם הפרטי או למבוטח, הבעלות עוברת אליהן.
<אלי מקמל: מרגע שהבעלות עוברת אליהן יש להן חלק ניכר באחריות מה יקרה עם כלי הרכב הזה.
<אלי מקמל: התיקונים האלה לא באו להוסיף אחריות.
<אלי מקמל: מי שאחראי לתקינות התיקון הם המוסכים המורשים, בהנחה שתוקנו במוסכים מורשים.
<אלי מקמל: התיקון הזה נועד להבטיח שמה שייכנס לכלי הרכב זה חלפים כשרים ולא חלפים גנובים.
<אלי מקמל: כדי שנוכל להבטיח את זה צריך את דוח השמאי כדי שאפשר יהיה לראות מה השמאי חשב שצריך להיכנס לכלי הרכב הזה כדי להעמיד אותו חזרה על הרגליים.
<אלי מקמל: בלאו הכי, מנגנוני הפיקוח הקיימים כרגע, אלמלא התוספת של דוח השמאי, קיימים.
<אלי מקמל: חברת הביטוח צריכה לבדוק שהרכב הזה תוקן כהלכה במוסך מורשה ונבדק במכון רישוי כדי להבטיח שהבלמים תקינים ואביזרים אחרים.
דוד צור: וזה מתבצע היום.
<אלי מקמל: זה מתבצע, כך שזה לא מטיל עליהם תוספת משמעותית לאחריות שבלאו הכי קיימת להם.
<קריאה: אלא רק לבדוק את ההתאמה.
<אלי מקמל: נכון.
<אלי מקמל: לבדוק את ההתאמה ולראות שהיא סבירה.
דוד צור: אני הייתי מגדיר אחרת.
דוד צור: הייתי אומר שבמקום שרואים שיש פער גדול זה צריך מייד לזעוק לשמיים.
<שרית זוכוביצקי-אור: בגלל זה כתבנו פירוט בחשבונית.
דוד צור: אבל אמרתי שאני לא אטיל את זה כחובה בחוק.
דוד צור: המובן מאליו הוא שאם יש משהו שהוא בפער כזה, זה זועק לשמיים וזה על גבול העבירה הפלילית אם לא עבירה פלילית.
דוד צור: לכן, החובה הזאת ממילא מוטלת לפתחיכם כי על פניו נראה שיש פה עצימת עין רשלנית עד כדי פושעת.
<שמעון אלקיים: התקנה הזאת קובעת שיש שתי אפשרויות: האחת היא טוטאל לוס, ואין בעיה עם זה, והשנייה היא לשקם אותו, אם הנזק הוא פחות מ-60%.
<שמעון אלקיים: משרד התחבורה, באמצעות התקנה הזאת, מבטיח שרכב שחברת הביטוח קבעה לגביו שניתן לתקן אותו, בתקנה ברור שהתיקון אכן יבוצע על-ידי מוסך מורשה.
<שמעון אלקיים: אני אוסיף שהוא גם ייבדק על-ידי מעבדה מוסמכת שאושרה על-ידי משרד התחבורה, שזה לא המוסך.
דוד צור: מכוני הרישוי.
<שמעון אלקיים: לא מכוני הרישוי אלא מכוני בדיקה לבדיקת רכב לאחר תאונה.
<שמעון אלקיים: זאת אומרת, המוסך מתקן, מגיע למעבדה הזאת שבודקת רכב לאחר תאונה.
דוד צור: אתה מחזק את מה שאמרנו קודם.
<שמעון אלקיים: כן, אני רוצה רק להבהיר את הנקודות ואז זה יהיה ברור יותר לכולם.
<שמעון אלקיים: המעבדה הזו, אסור לה לקבל רכב לאחר תיקון שנקבע לגביו שהוא צריך להיות מתוקן לפי תקנה 309, אלא אם התיקון עומד בתנאים הבאים: א.
<שמעון אלקיים: מוצגת חשבונית תיקון ממוסך מורשה.
<שמעון אלקיים: אם אין חשבונית תיקון ממוסך מורשה, ולא מוגדר מה הגובה שלה.
דוד צור: הוא רואה גם את דוח השמאי?
<שמעון אלקיים: את דוח השמאי לא.
<טל ויתקון: לא היתה חובה וכיום גם לא תהיה.
<שמעון אלקיים: המוסך הבודק, כתנאי לבדיקת הרכב שנקבע לגביו שצריך לבדוק אותו לפי תקנה 309, הוא קודם כל צריך לבדוק את הדברים האלה.
<שמעון אלקיים: לקבל חשבונית ממוסך מורשה.
<שמעון אלקיים: הטענה פה שהרכב תוקן בשטחים לא יכולה להיות נכונה כי הוא צריך אישור מוסך מורשה.
<שמעון אלקיים: אם הוא קונה אישור מוסך מורשה ב-1,500 שקל ומציג אותו, זה קצת בעייתי.
דוד צור: מה לעניין דוח השמאי?
<שמעון אלקיים: התנאי שחברת הביטוח מחזירה את רשיונות הרכב שהיא מחזיקה אצלה – אמרנו שהיא מחזיקה אצלה כדי להבטיח שהרכב הזה, לאחר שנקבע שהוא צריך להיות מתוקן באיזשהו מקום, שהוא תוקן במוסך מורשה על-ידי חשבונית ושנית, מציגים תעודת תקינות ממוסך שתיקן את הרכב לחברת הביטוח.
<שמעון אלקיים: לא משנה כרגע איפה תוקן הרכב – במוסך מורשה או לא מורשה.
<שמעון אלקיים: האישור הזה מבטיח שהרכב עומד במידות, בזוויות ושהוא תקין לחלוטין.
<שמעון אלקיים: אם הוא לא תקין לחלוטין, המוסך הבודק לא ייתן תעודה כזאת.
<שמעון אלקיים: יש פה טענה שכביכול החשבונית לא מראה את גודל הנזק שקבע השמאי ומבחינת התוצאה הסופית זה בעיה.
<שמעון אלקיים: מבחינת התוצאה הסופית מוצגת לחברת הביטוח תעודה שהרכב תקין ורק על סמך זה היא משחררת אותו.
דוד צור: אתה אומר שיש מספיק מנגנונים בדרך כדי להבטיח שהרכב תוקן במקום - - -
<אלי מקמל: זה מה שבא להבטיח את כשרות החלפים.
דוד צור: גם במוסך מורשה?
<אלי מקמל: גם, בפירוש.
<אלי מקמל: בוודאי.
<שמואל מלכיס: זאת המטרה העיקרית.
<שמואל מלכיס: החוק נועד למניעת גניבות ולא למניעת תאונות.
דוד צור: תודה רבה לך על ההערה.
דוד צור: מר תוסיה כהן.
דוד צור: אחריו ידבר רונן ומר מלכיס יוותר על זכותו.
דוד צור: אחרי כן אני סוגר את הדיון.
<שמואל מלכיס: לא נגמור את החוק היום?
דוד צור: נראה לך?
דוד צור: כבר חמישה ל-11.
דוד צור: אם הייתם מדברים פחות הייתי יכול להצביע על כל הסעיפים.
<לאה ורון: אם הוועדה נמצאת בסעיף 2 ובהצעת החוק יש שבעה סעיפים, נראה לך שהוועדה תגמור היום?
דוד צור: רבותי, זה דיון ראשון.
דוד צור: עוד לא עבר חוק לקריאה ראשונה בדיון ראשון.
דוד צור: נתתי לכם לדבר, הערתם את כל ההערות.
<לאה ורון: פה מדובר בשנייה-שלישית.
<לאה ורון: הוועדה מכינה את הצעת החוק לקריאה השנייה והשלישית.
דוד צור: אני אומר שמעולם לא בדיון הראשון עבר חוק.
<שלמה כהן-תוסייה: מטרת החוק, קודם כל, היא למנוע שימוש בחלקים הגנובים, מעבר לבטיחות שעליה דיברנו.
<שלמה כהן-תוסייה: יש פה מצב, ואני רוצה לתאר אותו, כי זה מה שיקרה אחרי שהחוק יעבור, אם הוא יעבור כפי שהוא עובר כאן.
<שלמה כהן-תוסייה: כאן יש מצב ששמאי אומר שיש להחליף עשרה חלפים ויש להקפיד שלא ישתמשו בחלקים גנובים בעשרת החלפים האלה.
<שלמה כהן-תוסייה: בא למוסך מורשה ומחליף אחד מהחלפים האלה בחלק מקורי ומקבל חשבונית על אותו חלק מקורי אחד.
<שלמה כהן-תוסייה: אחר כך חוזר הרכב אל בעל המגרש.
<שלמה כהן-תוסייה: הוא ניגש למוסך לא מורשה, שם תשעה חלקים גנובים, מחזיר את הקבלה של המוסך המורשה על החלק האחד המקורי לחברת הביטוח וזו מחזירה לו את הרכב.
דוד צור: מר תוסיה כהן, גנב, מעניין אותו החוק?
דוד צור: מה שאני מנסה להסביר לך הוא שהחוק ממש לא מרתיע את מי שרוצה לעבור עבירות פליליות.
דוד צור: את מי הוא מרתיע?
דוד צור: הוא מרתיע אנשים נורמטיביים שמנסים אולי להרוויח כסף בדרכים חוקיות.
דוד צור: לכן החוק בא להסדיר את העניין.
דוד צור: מה שאתה מצייר לי כרגע זה עבריין.
<שלמה כהן-תוסייה: לא, אדוני, אני לא מדבר על העבריין.
<שלמה כהן-תוסייה: לא דיברתי על בעל המגרש.
<שלמה כהן-תוסייה: הוא עבריין ואתו אני לא מתמודד.
<שלמה כהן-תוסייה: אחר כך חברת הביטוח קיבלה חשבונית על חלק אחד והיא תשחרר את הרשיון.
<שלמה כהן-תוסייה: אני אומר לה: לא, את בוודאי לא עבריינית.
<שלמה כהן-תוסייה: את תקבלי חשבונית על עשרת החלקים שצריך להחליף.
<שלמה כהן-תוסייה: תבדקי שהעשרה, כל העשרה מקוריים ולא גנובים, ואז תשחררי את הרשיון.
<שלמה כהן-תוסייה: זאת כל הדרישה.
<שלמה כהן-תוסייה: אני לא דורש ממנה שתבדוק את האיכות של התיקון.
דוד צור: איך הוא יעשה את זה?
<שלמה כהן-תוסייה: יש לו חשבונית על עשרה חלקים.
<שלמה כהן-תוסייה: הוא מקבל את החשבונית, אבל הוא לא רוצה להסתכל עליה.
<שלמה כהן-תוסייה: הוא אומר: קיבלתי, כתוב שצריך להחליף עשרה חלקים, קיבלתי חשבונית שהחליפו רק אחד ואני לא רוצה להסתכל.
<שלמה כהן-תוסייה: ואין לי גם חובה על פי חוק להסתכל.
דוד צור: אני סוגר את הדיון כי זמננו תם.
דוד צור: עם כל הכבוד, ואני אומר עכשיו ללובשי המדים, בנושא האכיפה בכלל הנסיון להשית אחריות על גורמים אזרחיים או אחרים דרך חקיקה שתביא אותם לעשות צ'ק-אין ודאבל צ'ק-אין וטריפל צ'ק-אין, בסופו של דבר היא לא יכולה להוות תפיסת עולם.
דוד צור: לכן יש פה מספר מנגנונים שאמורים להבטיח את זה.
דוד צור: אחד מהם הוא שזה יטופל במוסכים מורשים ואסור להם לטפל במוסכים לא מורשים.
דוד צור: מצייר פה תוסיה כהן עוד איזו מדרגה, שזה היה במוסך מורשה אבל מהמוסך המורשה הוא הלך למוסך לא מורשה ולקח חלקים לא תקניים.
דוד צור: אני לא יודע כמה זה קורה, אבל בהנחה שזה כן קורה, עם כל הכבוד, שם אתם צריכים להיכנס ולאכוף את הדברים האלה או משרד התחבורה, אבל אי אפשר להשית על השוק עוד חוק ועוד חוק ועוד חוק.
דוד צור: בסופו של דבר מהריבוי הזה יוצא שכרנו בהפסדנו.
יעקב אשר: שלום, צהרים טובים.
יעקב אשר: אבקש מהיועץ המשפטי לעדכן אותנו איפה אנחנו נמצאים ואחר-כך ניתן למשרד התחבורה והבטיחות בדרכים להציג את הסעיף.
<איתי עצמון: בישיבה הקודמת, שהתקיימה ב-13 במאי, הוועדה דנה בסימן ד' לפרק ד', שעניינו מועצה מייעצת לייבוא רכב ושיווקו.
<איתי עצמון: עצרנו בסעיף 54.
<איתי עצמון: הוועדה אישרה את סעיף 54, שעניינו סמכויות המועצה, וכעת ניתן לדון בסעיף 55, שעניינו סדרי הדיון במועצה המייעצת.
יעקב אשר: מדובר על סדרי דיונים, על דברים טכניים ומהותיים ביחד, אבל יותר בהיבט הטכני.
<אבנר פלור: גם בעקבות הבקשה של יושב-ראש הוועדה, קיימתי ביום חמישי האחרון דיון עם רוב גדול של החברים פה ואני מקווה שנצליח להתקדם בישיבה הזאת.
יעקב אשר: ננסה להתקדם.
יעקב אשר: אם יש דברים שהיה עליהם איזה ויכוח בישיבות הקודמות רק תעדכנו אותנו כדי שנדע להתייחס אליהם.
יעקב אשר: בבקשה.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה סעיף טכני, שלמעשה מדבר על הפרוצדורה של עבודת הוועדה: החלטות ברוב קולות, מינוי ועדות משנה, משום שפעמים רבות המועצה בהרכבה המלא קשה לה לקיים דיונים פרטניים לעומק הסוגיה אז ממנים ועדות משנה.
<שרית זוכוביצקי-אור: ממילא אחר-כך כל המלצות ועדות המשנה מובאות לאישור המליאה.
<שרית זוכוביצקי-אור: כך זה יעיל יותר.
<שרית זוכוביצקי-אור: יש פה סעיף שקובע שלישיבות הוועדה יגיעו כל סוגי היבואנים על מנת שיציגו את העמדה שלהם בפני הוועדה והן תילקחנה בחשבון.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה בעיקר סעיף טכני.
<איתי עצמון: יש לי הערה קטנה לגבי סעיף קטן (ב).
<איתי עצמון: השאלה אם לא כדאי לקבוע כאן הוראה שתתייחס למצב שבו יש קולות שקולים, שוויון בהצבעה, שבמקרה כזה ליושב-ראש יהיה קול נוסף.
<שרית זוכוביצקי-אור: כדאי.
<שרית זוכוביצקי-אור: צריכים.
<איתי עצמון: נוסיף, "במקרה של שוויון בהצבעה"- - -
יעקב אשר: ברשויות המקומיות יש את זה בחלק מן הדברים.
יעקב אשר: אני חושב אולי שצריך לנהוג זהירות בדבר הזה, כי לפעמים יכולים לנצל סיטואציה כזאת.
יעקב אשר: השאלה מה ההתייחסות שלכם בכלל לקולות כפולים ליושב-ראש.
<שרית זוכוביצקי-אור: לדעתי שום דבר לא נחתך היום על-פי קול אחד.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה הכול בהסכמה.
<איתי עצמון: היום.
<שרית זוכוביצקי-אור: נכון, לכן אני מסכימה להצעה הזאת.
יעקב אשר: באופן כללי, העמדה שלכם בוועדות היא כזאת?
<שרית זוכוביצקי-אור: לכן אני מסכימה להצעה.
<איתי עצמון: "במקרה של קולות שקולים יהיה ליושב-ראש קול נוסף".
יעקב אשר: מה עמדת משרד המשפטים בעניין?
<יערה למברגר: זה מקובל עלינו.
<יערה למברגר: זה סעיף מקובל בחקיקה.
יעקב אשר: יש הערות נוספות לסעיף?
יעקב אשר: זה סעיף טכני.
יעקב אשר: סעיף 55 מאושר בשינויים.
<שרית זוכוביצקי-אור: בסימן הזה אנחנו מסדירים עיסוק חדש, שהיום איננו מוסדר בדין, והוא מתווך בייבוא רכב.
יעקב אשר: זה לא עיסוק חדש אלא עיסוק ישן שעדיין לא הוסדר.
<שרית זוכוביצקי-אור: הגענו לכלל מסקנה שצריך לחשוף לאור השמש את האנשים שנמצאים בתווך בכל הנוגע לייבוא אישי.
<שרית זוכוביצקי-אור: יש לזה שתי מטרות.
<שרית זוכוביצקי-אור: מטרה אחת היא כי העוסקים בייבוא אישי יהיו אנשים שהוכשרו לכך, יעמדו בסטנדרט מקצועי מינימלי, יהיו תושבי ישראל ויוכלו לתת את השירות הנכון והטוב למייבא האישי.
<שרית זוכוביצקי-אור: יחד עם זה, גם הגענו למסקנה שהייבוא האישי הוא עניין שדורש מקצועיות ולפעמים אנשים זקוקים לעזרה מקצועית על מנת לממש את זכותם לייבא באופן אישי.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו רוצים לאפשר להם לקבל את הסיוע הזה מהמתווכים ולהסדיר כמובן את העובדה, מצד אחד, שהסיוע שהם יקבלו מהמתווכים יהיה ברמה הנאותה, ומצד שני, להגן גם על המייבאים האישיים מפני ניצול לרעה על-ידי המתווך.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה צד אחד של הסוגיה.
<שרית זוכוביצקי-אור: צד נוסף של הסוגיה, אנחנו רוצים לוודא שהמתווכים אינם יבואנים.
<שרית זוכוביצקי-אור: זאת אומרת, עשינו צעד משלים כאשר הסדרנו את היבואנים ואפשרנו לייבא – הסדרנו ייבוא שלא קיים היום, וזה הייבוא הזעיר.
<שרית זוכוביצקי-אור: מה זה ייבוא זעיר?
<שרית זוכוביצקי-אור: אלה יבואנים לכל דבר ועניין שמביאים כמות כלי רכב קטנה.
<שרית זוכוביצקי-אור: אפשרנו את זה בתנאים מקלים.
<שרית זוכוביצקי-אור: מן הצד השני, אנחנו לא מוכנים שהמתווכים יהיו למעשה יבואנים.
<שרית זוכוביצקי-אור: זאת אומרת, מצד אחד, אנחנו מסדירים את העיסוק, קובעים קריטריונים מינימליים- -
יעקב אשר: עושים הפרדה בין מתווך ליבואן.
<שרית זוכוביצקי-אור: - -מפרידים ולא רוצים שתהיה זליגה, משום שהיום אנחנו מגלים שאותם מתווכים למעשה מייבאים בפועל את כלי הרכב, מציעים אותם למכירה באמצעות פרסום, שמים אותם במחסני הערובה.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה העולם האפור הזה, וכמובן שעם העולם האפור הזה – אין זה תפקידי להגיד – גם כל הפעילות של המתווכים האלה, שהם ספק יבואנים, היא פעילות בתחום האפור, גם מבחינה כספית.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה מטרת הסעיף.
<איתי עצמון: אדוני, יש לי הערה מקדימה לדיון בסימן הזה.
<איתי עצמון: הגדרת "תיווך בייבוא רכב", שאושרה בוועדה, אם אינני טועה, באוקטובר, קובעת כי "ייעוץ, הדרכה ואיתור רכב בתמורה לשם התקשרות של צדדים בעסקה לקניית רכב ...
<איתי עצמון: היא תיווך בייבוא רכב".
<איתי עצמון: רציתי לוודא, ואולי יהיה צורך לחדד קצת את ההגדרה כהבהרת נוסח, מדובר על "ייעוץ, הדרכה ואיתור" גם בכל פעולה כשלעצמה או רק שילוב של כל הפעולות הללו?
<שרית זוכוביצקי-אור: גם כל פעולה כשלעצמה.
יעקב אשר: היה מושג כזה "יועץ".
יעקב אשר: אוהבים את התחום הזה.
יעקב אשר: יועץ לענייני משהו מסוים בתחום הרכב.
יעקב אשר: לפי מה שאומר היועץ המשפטי של הוועדה, אם אתה רואה מישהו שיש לו את שלל הדברים, שמתעסק בשלל הדברים ביחד – הנה לך מתווך רכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: כל אלמנט כזה, מי שנותן אותו צריך שיהיו לו הכישורים המתאימים.
<יערה למברגר: גם היועץ.
<יערה למברגר: הדגש הוא על ייעוץ והוא לא צד לעסקה עצמה, הוא רק מסייע לצדדים.
<איתי עצמון: יכול להיות, אדוני, שנידרש לאיזו הבהרת נוסח, כי המהות ברורה.
<איתי עצמון: גם כל פעולה כשלעצמה תהיה מחויבת ברישיון תיווך בייבוא רכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: שמענו הערות, גם לסעיף הזה, ובעקבות ההערות ששמענו אנחנו רוצים להוסיף עוד שלושה שינויים לנוסח.
<שרית זוכוביצקי-אור: ראשית, הערה שנתקבלה מהיועץ המשפטי של הוועדה, מוצע לקצוב את תוקף הרישיון, משום שכל הרישיונות בחוק הזה קצובים בזמן.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו מציעים גם במקרה הזה לקצוב את תוקף הרישיון ל-3 שנים, כמו יתר המקצועות שמוסדרים בחוק הזה.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו רוצים להוסיף סעיף שלא קיים היום, אנחנו רוצים לקרוא לו סעיף קטן (ג) – תיכף אדבר על סעיף קטן (ב) שאנחנו רוצים להוסיף – אבל בעקבות ההערה אנחנו חושבים שנכון לקצוב לתקופה של 3 שנים.
<שרית זוכוביצקי-אור: לכן אנחנו מוסיפים.
<איתי עצמון: אני רק רוצה לחדד, שההערה שלי היתה שלפי החלטת הוועדה אנחנו נעגן בחוק עצמו את תקופת הרישיון לגבי כל סוג רישיון, וניתנה סמכות לשר, באישור הוועדה, לשנות את תקופת הרישיון.
<איתי עצמון: לא הצעתי בכך להגביל את התקופה או לקבוע את התקופה עצמה, אלא להתייחס לתוקף הרישיון.
יעקב אשר: אפשר גם לקבוע הבדל בין מי שאמור להיות מתווך ברכב לבין יבואן או בעלי רישיונות אחרים.
יעקב אשר: יכול להיות שאם פה צריך 3 שנים אז בסוג כזה של דבר צריך להיות יותר זמן.
<יערה למברגר: פה השווינו את זה למקצועות.
<יערה למברגר: אולי לא אמרנו, בהצעת החוק הזאת זה המקצוע הראשון שבו אנחנו דנים.
<יערה למברגר: בהצעת החוק יש רשימה של שירותים ורשימה של מקצועות.
יעקב אשר: אז אי אפשר להשוות מספר שנים של מי שנותן שירותים למי שנותן ייעוץ.
<יערה למברגר: אנחנו משווים את זה למקצועות.
<יערה למברגר: התוקף יהיה כמו במקצועות אחרים לפי החוק, וגם ההערות הנוספות ששרית זוכוביצקי-אור תגיד הן בגלל האופי, שמדובר פה במקצוע.
<יערה למברגר: בגלל שזה מקצוע הרישיון הוא אישי, הוא רישיון לאדם, ולכן זה לא רישיון לתאגיד אלא רישיון לאדם שצריך לעבור בחינות ולעמוד בתנאים מסוימים.
יעקב אשר: ואי אפשר גם "לטרטר" אותו כל הזמן סתם, זה גם דבר שצריך לקחת בחשבון.
<שרית זוכוביצקי-אור: הערה ראשונה, ואולי אקרא נוסח כדי שיהיה נוח לוועדה.
<שרית זוכוביצקי-אור: אימצנו את הנוסח שקבענו לגבי כל הרישיונות בחוק הזה.
<שרית זוכוביצקי-אור: "(ג) תוקפו של רישיון לתיווך בייבוא רכב יהיה לשלוש שנים מיום נתינתו".
<שרית זוכוביצקי-אור: זה למעשה הנוסח שאימצנו בכל אחד מן הסעיפים.
יעקב אשר: זה אקוויוולנטי ליתר המקצועות?
<איתי עצמון: ליתר המקצועות בהצעת החוק הזאת?
<שרית זוכוביצקי-אור: אני רוצה לומר עוד משפט.
<שרית זוכוביצקי-אור: מכיוון שאנחנו מדברים בעוסק- - -
יעקב אשר: השאלה אם זה לא נראה קצת – הבנת למה אני מתכוון.
<אבנר פלור: קודם כול, היות ומדובר פה בעיסוק חדש שלא היה עד היום מבחינה רשמית, לכן אנחנו רוצים ללמוד.
<אבנר פלור: יכול להיות שאותו סעיף שאיתי עצמון הציג, שמופיע לאורך הצעת החוק, אחרי התקופה הזאת אולי נגיע להחלטה ונאריך את זה לתקופות ארוכות יותר.
<איתי עצמון: זה יהיה טעון בתקנות באישור ועדה.
<אבנר פלור: עכשיו אנחנו עושים משהו שמתאים לכולם.
<איתי עצמון: בתחילת הצעת החוק יש פרק כללי שחל על כל סוגי הרישיונות לפי הצעת החוק.
<איתי עצמון: בפרק הזה יש סעיף שקובע שניתן יהיה לשנות את תקופות הרישיון לגבי כל סוג רישיון בתקנות באישור ועדת הכלכלה.
<איתי עצמון: כלומר, התקופה לגבי כל סוג רישיון תיקבע במפורש.
יעקב אשר: אבל זה משהו מאוד כללי, שאתה יכול לשנות אותו לכאורה גם כלפי מטה וגם כלפי מעלה.
יעקב אשר: אני חושב שפה, מאחר ואתם בעצם לוקחים את ברירת המחדל, של 3 שנים, שזה הגיוני, יכול להיות שאפשר חלופה אחרת.
יעקב אשר: אולי ניתן לכתוב שמאחר וזה דבר חדש אז הפעם הראשונה תהיה ל-3 שנים ולאחר מכן ייתכן שיידרש חידוש אחרי 5 שנים ולאחר מכן אחרי 7 שנים.
יעקב אשר: תשקלו את זה, תבדקו את זה.
יעקב אשר: בואו ננסה לחשוב, מה עוד הוא יצטרך ללמוד?
<שרית זוכוביצקי-אור: להתעדכן, אולי.
<שרית זוכוביצקי-אור: כל בעלי הרישיונות צריכים להתעדכן.
יעקב אשר: בוודאי אשמע אותך בעניין הזה.
יעקב אשר: אם זה דבר שהוא באמת קריטי אז יש בזה היגיון.
יעקב אשר: מה קורה לגבי מתווך במקרקעין, למשל, שזה הרבה יותר מורכב?
יעקב אשר: השאלה אם זה טובת הציבור או שזה בירוקרטיה, שאנחנו אוהבים לחדש רישיונות פעמים רבות.
<שרית זוכוביצקי-אור: לדעתי התקופה מאוזנת, היא לא קצרה מדי, ומצד שני 3 שנים זה לא מעט.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה יאפשר לנו לאורך 3 השנים לדרוש השתלמויות אם יהיה מקום להתעדכן.
יעקב אשר: אחרי שנשמע את האחרים ננסה אולי להציע הצעה אחרת.
<שרית זוכוביצקי-אור: זאת ההצעה שלנו ונקיים על זה דיון.
<שרית זוכוביצקי-אור: עוד הצעה שלנו לשינוי, גם כן מהערות ששמענו, המתווך הוא אדם, זאת אומרת הוא צריך לעבור את ההכשרה, את הרישום הפלילי שלו בודקים וכולי.
<שרית זוכוביצקי-אור: הנוסח שבפסקה (1) מתייחס ל"עוסק מורשה תושב ישראל" וכתבנו "או תאגיד".
<שרית זוכוביצקי-אור: כמובן שאנחנו לא מרשיינים תאגידים, תאגידים הם לא בעלי מקצוע.
<שרית זוכוביצקי-אור: לכן אנחנו מציעים להוסיף שני דברים.
<שרית זוכוביצקי-אור: אל"ף, לאפשר פעילות בתאגיד, ותיכף נראה איך נאפשר אותה.
<שרית זוכוביצקי-אור: בי"ת, יש לנו עוד תוספת אחת, וזה להבטיח כמובן שהעוסק הוא לא פושט רגל.
להוסיף כדלקמן: זאת אומרת, לאפשר כן לעבוד במסגרת תאגיד אבל להסדיר את העוסק בתוך התאגיד.
<יערה למברגר: כי אנחנו לא יכולים לתת רישיון לתאגיד.
<יערה למברגר: כפי שאמרתי קודם, זה רישיון אישי, אז צריך מישהו שמועסק בתאגיד, כי נותנים לאדם מסוים את הרישיון.
<יערה למברגר: התאגיד לא עובר בחינות, האדם עובר בחינות.
יעקב אשר: השאלה אם לא צריך להגדיר באיזה תאגיד הוא עובד לצורך העניין.
<יערה למברגר: או שהוא עצמאי, ואז הוא עוסק מורשה, או שהוא עובד בתאגיד.
<שרית זוכוביצקי-אור: עוד דבר אחד.
<שרית זוכוביצקי-אור: האופציה השנייה היא לא לאפשר לו לעבוד בתאגיד, אבל מכיוון שאנחנו כן רוצים לאפשר למתווכים לעבוד במסגרת תאגיד ועדיין להכשיר אותם, אנחנו מוסיפים סעיף קטן, כתוצאה ישירה של מתן האפשרות למתווכים לעבוד בתאגיד, להגביל כמובן ולהוסיף סעיף קטן כדלקמן: "(ב) היה בעל הרישיון מועסק על-ידי תאגיד כאמור בסיפה לפסקה (א)(1)" – משום שזה הסעיף שבו אפשרנו למתווכים גם לעבוד בתאגיד – "יהיה רשאי לעסוק בתיווך בייבוא רכב רק במסגרת התאגיד".
<שרית זוכוביצקי-אור: משום שאנחנו כן קבענו קריטריונים לתאגיד.
יעקב אשר: זאת אומרת, הוא לא יכול להיות "אאוטסורסינג" לכמה גופים.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו עושים פה את האיזון, מצד אחד לאפשר למתווך לעבוד בתאגיד, אבל מצד שני ברגע שאנחנו אומרים שזה תאגיד ישראלי – שיעבוד בו.
<לאה ורון: תפרטו קצת את המהות.
<לאה ורון: באילו לימודים מדובר?
<לאה ורון: באילו בחינות מדובר?
<לאה ורון: תפרטו קצת.
<אבנר פלור: אפרט בסעיף הבא.
יעקב אשר: בסעיף הזה, בחלקים שהוקראו.
<איתי עצמון: אני מבקש הסבר לגבי פסקה (1), לגבי הדרישה כי אותו אדם יהיה עוסק מורשה.
<איתי עצמון: האם מתווך במקרקעין נדרש להיות עוסק מורשה?
<איתי עצמון: אני חושב שלא.
<איתי עצמון: מדוע קבעתם דרישה כי עליו להיות עוסק מורשה?
<דפנה עין דור: מבחינתנו עוסק פטור מכיוון שמדובר על סדר גודל של מחזור שנתי של עד 100,000 שקלים, כמו חנות מכולת.
<דפנה עין דור: אנחנו רוצים מישהו מקובל.
<דפנה עין דור: לא דרשנו אמנם דרישות הון עצמי או איתנות פיננסית, אבל לפחות את המינימום הזה, של מחזור פעילות ודיווחים למס הכנסה.
<איתי עצמון: כלומר, מישהו שיש לו מחזור פעילות נמוך לא יוכל בכלל לעסוק בתיווך?
<דפנה עין דור: עוסק פטור זה עד 100,000 שקלים.
<איתי עצמון: אבל מי שהוא עוסק פטור לא יוכל לעסוק.
<יערה למברגר: לא, הוא יוכל לעסוק אם זה במסגרת תאגיד אחר.
<יערה למברגר: אנחנו צריכים איזו רמה של פיקוח.
<איתי עצמון: כלומר, אם הוא עובד כעצמאי הוא צריך להיות עוסק מורשה, ואם הוא עובד במסגרת תאגיד הוא לא חייב להיות עוסק מורשה.
<שרית זוכוביצקי-אור: הוא יכול להיות שכיר בתאגיד.
<קריאה: יש פה אפליה.
יעקב אשר: רשות הדיבור לרפאל שחוח, נציג חברת "יוריס".
<אבנר פלור: אדוני היושב-ראש, אם אפשר רק שנשמע את נציג רשות המסים לגבי עוסק מורשה.
<אורי זיסקינד: אני מהמחלקה הכלכלית ברשות המסים.
<אורי זיסקינד: העניין של עוסק מורשה נדרש לנו בעצם בשביל האפשרות לנהל מעקב ברמת הדיווחים, שברגע שהוא עוסק מורשה אנחנו מקבלים אותם בתכיפות, והוא גם מחויב בהוצאת חשבוניות וכולי.
<אורי זיסקינד: לאור הבעייתיות שהיתה בעבר בתחום חשוב לנו לקבל את זה מסכום אפס ולא רק מהרף שנקבע בחוק לגבי עוסקים אחרים.
<אורי זיסקינד: זה קיים, אגב, גם ב- - -
<רפאל שחוח: גם עוסק פטוּר נותן חשבונית.
<רפאל שחוח: מה זה קשור?
<אורי זיסקינד: הוא לא חייב בחשבונית.
<אורי זיסקינד: זה המשמעות של פטוּר עד 80,000 שקל.
<רפאל שחוח: הוא נותן קבלה.
<אורי זיסקינד: ודיווחים בוודאי שלא.
<אורי זיסקינד: זה המשמעות של הפטוֹר.
יעקב אשר: רמת הדיווח היא לא אותה רמת דיווח של עוסק מורשה.
<אורי זיסקינד: לעומת עוסק זעיר.
<אורי זיסקינד: זה קיים גם לגבי מתווך מקרקעין, אגב, שהזכרתם.
<אורי זיסקינד: הם גם אמורים לדווח מסכום אפס, אין להם בעצם אפשרות להיות עוסקים זעירים.
<איתי עצמון: אבל זה לא קבוע בחוק המתווכים במקרקעין.
<אורי זיסקינד: זה קבוע דווקא.
<אורי זיסקינד: בגלל שביקשתם בפעם שעברה, זה נמצא בתקנות מע"מ (רישום), תקנה 13, ומתווך מקרקעין גם כן מוזכר.
<אורי זיסקינד: הם לא מקבלים את האפשרות שמקבל עוסק זעיר.
<אורי זיסקינד: למעשה הם חייבים מהשקל הראשון להיות רשומים כעוסק מורשה.
יעקב אשר: או כשכיר ואז כמובן יש דיווח אחר.
יעקב אשר: רפאל שחוח, בבקשה.
<רפאל שחוח: אני רוצה לדעת, אדם נכה שרוצה להיעזר בחבר, בכל אדם אחר.
<רפאל שחוח: הוא לא יכול?
<זאב פרידמן: למה לא יכול?
<זאב פרידמן: חבר לוקח כסף מחבר?
<רפאל שחוח: לא לוקח כסף.
<שרית זוכוביצקי-אור: אז הוא לא עוסק בתיווך.
<רפאל שחוח: אם הוא לא מתווך הוא לא יכול לעזור לו.
יעקב אשר: אין חוק נגד עצות בישראל, בינתיים לפחות, עד כמה שאני יודע.
<רפאל שחוח: אבל בהצעת החוק אומרים שאף אחד לא יכול לעסוק בזה.
<איתי עצמון: התיווך הוא בתמורה.
יעקב אשר: הוא לא יכול לקבל תמורה עבור ייעוץ כשהוא לא מורשה לזה.
<יערה למברגר: זה מעבר לחברות טובה אם אתה מקבל כסף.
יעקב אשר: חבר טוב לא ייקח ממך כסף.
<רפאל שחוח: דבר שני, אני רוצה להגיד לך, בסעיף 168 לפקודת כלי הרכב נאמר דבר פשוט.
<רפאל שחוח: על-ידי ייפוי-כוח נוטריוני אתה יכול לפעול בשם בעל הטובין.
<רפאל שחוח: פה הם פשוט רוצים דברים אחרים לגמרי.
<לאה ורון: אולי תסביר את הכוונה שלך.
יעקב אשר: אולי תסביר למה אתה מתכוון.
יעקב אשר: אני לא ראיתי בסעיף הזה.
יעקב אשר: אולי אתה מדבר על משהו כללי.
<רפאל שחוח: אם אתה מקבל ייפוי-כוח נוטריוני מבן אדם אתה יכול לפעול בשמו בכל פינה, בכל דבר.
<איתי עצמון: אבל יש נושאים שלגביהם הוחלט בכל זאת להסדיר את העיסוק, מכל מיני טעמים, והטעמים הוסברו כאן.
<איתי עצמון: יש בכל זאת נושאים שמוסדרים, שמחייבים ברישוי כדי לעסוק בהם.
<רפאל שחוח: אני רוצה להגיד לך שבשום מקום בעולם אין דבר כזה.
יעקב אשר: זאת הערה כללית.
יעקב אשר: אתם רוצים להתייחס לזה, לפנים משורת הדין, למרות שכרגע זה לא מופיע בסעיף הזה?
יעקב אשר: אולי תגיד שתי מילים כדי שהאיש יקבל תשובה.
<אבנר פלור: אני רוצה להדגיש את מה שנאמר בפתיח, שגילינו בשנים האחרונות שרבים השתמשו במתווך.
<אבנר פלור: הליך הייבוא עצמו מורכב ולא פשוט, גם בהיבט המינהלי של התהליך של מילוי הטפסים, של הגשת החומר והכול, וגם בחוץ לארץ לאתר את הרכב וכל התהליך עצמו.
<אבנר פלור: לכן נתנו כאן מענה לכל אלה שיש להם קושי לבצע.
<אבנר פלור: אדוני היושב-ראש, זה גם המלצה של ועדה ציבורית שפעלה בשנת 2009 להסדרת נושא הייבוא האישי, שהמליצה על המתווך.
<אבנר פלור: זה חשוב.
יעקב אשר: אגב, זה על רקע בעיות שהיו?
יעקב אשר: תוכלו להציג דוגמה?
<זאב פרידמן: אני חבר בוועדה, ברשותך, אדוני היושב-ראש.
<זאב פרידמן: אולי זה הקדמה נכונה לכל הפרק הזה.
<זאב פרידמן: המצב שהיה קיים עד היום למעשה הותיר את הצרכנים, למרות שהם מקבלים עזרה הסתבר שזאת לא היתה עזרה אלא בעצם זה היה שירות שמכר מישהו בעל אינטרסים אישיים שלו.
<זאב פרידמן: מצאנו אנשים שייבאו רכבים כביכול פרטנית על שם אנשים מסוימים אבל הם הביאו את הרכבים, הציגו אותם בחדרי תצוגה ומכרו אותם כסוחרים לכל דבר ועניין.
<זאב פרידמן: הצגת הפרטים היתה קלוקלת, אנשים לא ידעו מה מצבי הרכב.
<זאב פרידמן: היבואנים שהיו רשומים על שם הרכבים למרבית הפלא – יגיד את זה נציג רשות המסים – היו גם כל מיני "הומלסים" בחיפה.
<זאב פרידמן: כאשר ניסו לאתר אותם מצאו אותם בגינות בכל מיני מקומות.
יעקב אשר: בחיים אותו "הומלס" לא חלם שיהיה לו רכב.
<זאב פרידמן: כל עוד היה מדובר ברכב זה בסדר, אבל היו לו בערך 15 רכבים כי הוא לא העביר אותם.
<רפאל שחוח: אני לא מוכן לקבל את הדיבור הזה.
<רפאל שחוח: אין לו שום הוכחה לדיבור הזה, והוא מדבר, עם כל הכבוד.
<זאב פרידמן: עם כל הכבוד לך, אדוני, אני מוסר מה שנמסר בוועדה על-ידי אנשים, כולל מרשות המסים.
יעקב אשר: הוא לא מאשים את יבואני הרכב.
יעקב אשר: הוא מדבר על האנשים באמצע שנכנסו לעניין הזה.
יעקב אשר: מה זה חברת "יוריס"?
<רפאל שחוח: זאת חברה מבלגיה שאני נציג שלה.
<רפאל שחוח: היא מוכרת רכבים בייבוא אישי.
<רפאל שחוח: כל הדברים האלה נשמעים.
<רפאל שחוח: זה עזר לכל הנושא הזה להוציא רישיונות וכל הדברים האלה.
יעקב אשר: יעקב אנוך, נשיא איגוד יבואני הרכב, בבקשה.
<יעקב אנוך: אדוני היושב-ראש, לתמוך בחברי, בדוח רשות המסים כתוב את כל מה שהוא אמר ואני חושב שדוח רשות המסים הוא לא מסמך חסר תוחלת.