GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רננה שחר: הוספנו את חובת ההדרכה לפי 130 ואת החובה בתקנת משנה (ה) שנגיע אליה אחר כך, לפעול במסגרת מכון הבדק.
<רננה שחר: מי שמדריך את הטייס לבצע את פעולות הבדק יהיה מכון הבדק של כלי הטיס.
<רננה שחר: אלה שני הרכיבים שנוספו, ונגיע אליהם יותר מאוחר.
<איתי עצמון: יש לי שתי הערות: אחת, לגבי פסקה (3).
<איתי עצמון: ניתנת כאן סמכות למנהל לבצע בדיקה יומית אם ראה כי הדבר נדרש בשל מאפייני ההפעלה של כלי הטיס, ובלבד שאינו מופעל בתובלה אווירית מסחרית.
<איתי עצמון: השאלה שלי היא האם מדובר על הוראה פרטנית או על הוראה שניתנת לסוג מסוים של כלי טיס?
<רננה שחר: זאת הוראה למפעיל אווירי ולכלי טיס שלו.
<איתי עצמון: מפעיל מסוים.
<רננה שחר: היא ההיתר יבוא לידי ביטוי במערך האחזקה.
<איתי עצמון: תוכלי להסביר לוועדה מהו מערך האחזקה?
<רננה שחר: מערך האחזקה זה תכנית הטיפולים של הכלי.
<רננה שחר: זה מסמך שמפרט אלו טיפולים ובאלו תדירויות הכלי צריך לעבור אותם.
<רננה שחר: לכל כלי יש מערך אחזקה משלו.
<רננה שחר: אצל המפעילים הגדולים לצי יכול להיות מערך אחזקה שרשומים בו כמה כלים, ואם יש ניו-אנסים בין הכלים יהיו גם ניו-אנסים במערך האחזקה.
<רננה שחר: אבל זאת תכנית הטיפולים האישית של הכלי, והיא שייכת למפעיל האווירי.
<רננה שחר: זה מסמך של המפעיל האווירי.
<איתי עצמון: השאלה היא איך ראוי להבהיר כאן שמדובר על הוראה פרטנית?
<איתי עצמון: כפי שהנוסח מוצע כאן כרגע זה לא לגמרי ברור.
<רננה שחר: אנחנו יכולים להציע שבפסקה (3) יהיה כתוב: "כלי טיס אחר שהמנהל התיר לבצע בו במסגרת מערך האחזקה שלו בדיקה יומית על-ידי טייס".
<רננה שחר: זה יכול להסביר.
<ישראל אקריש: את יכולה להסביר שמערך האחזקה הוא מסמך שמאושר על-ידי המנהל.
<רננה שחר: ישראל אקריש, מפקח שאחראי אצלנו על מכוני הבדק מזכיר שמערך האחזקה מאושר על-ידי רת"א, לפי תקנה 131 לתקנות העיקריות.
<איתי עצמון: הערה נוספת היא לעניין המנוח "תובלה אווירית מסחרית".
<איתי עצמון: המונח הזה חוזר גם לאחר מכן.
<איתי עצמון: זה מונח שיהיה מוגדר כשהתיקון המקיף הגדול ייכנס לתוקף כך: "הפעלה של כלי טיס לשם הולכה של נוסעים או הובלה של מטען או דואר".
<איתי עצמון: כאשר אני קורא את ההגדרה הזאת מול הגדרה של "הפעלה מסחרית" בחוק: "הפעלת כלי טיס לצורכי עסק שעיקרו הסעת נוסעים, הובלת טובין או מתן שירות באמצעות כלי טיס בתמורה" – על פניו לא ברור לי לגמרי מה החפיפה בין שתי ההגדרות; או אם נשאל את זה בצורה אחרת – מדוע לא עשיתם שימוש, גם אם בשינויים, בהגדרה "הפעלה מסחרית שקבועה בחוק"?
<רננה שחר: ניסינו.
<רננה שחר: להפעלה מסחרית יש שני רכיבים: או תובלה אווירית מסחרית שזה Commercial Air Transport שזה הובלת נוסעים וטובין בתמורה, מה שעושים פה הצד השני של השולחן; או עבודות אוויר, כמו "כים-ניר" שמרססת, צילומי אוויר, בתי ספר לטיסה וכו'.
<רננה שחר: גם זה סוג של הפעלה אווירית.
<רננה שחר: אלה שני הרכיבים של הפעלה מסחרית בחוק.
<רננה שחר: תובלה אווירית מסחרית זה הרכיב הראשון – חברות התעופה וכל מובילי הנוסעים ומובילי הטובין בשכר.
<רננה שחר: ניסינו לעשות כל מיני וריאציות יחד עם משרד המשפטים כדי שזה יהיה ברור, וזה מה שהצלחנו לעשות.
<רננה שחר: אם תהיה לוועדה הצעה טובה יותר אנחנו מוכנים לתקן.
<איתי עצמון: אני בכל זאת מציע שתשקלו לתקן את זה מכיוון שההגדרות לא לגמרי חופפות.
<איתי עצמון: כלומר את אומרת שתובלה אווירית מסחרית היא חלק מהפעלה מסחרית, אבל לא כוללת את כל הרכיבים של הפעלה מסחרית כהגדרתה בחוק.
<יערה למברגר: אתה מציע להשתמש בהגדרה הקיימת ולמעט ממנה?
<איתי עצמון: או להשתמש בהגדרה ולמעט או להשתמש במונחים.
<איתי עצמון: כי בהגדרה של "הפעלה מסחרית" בחוק כתוב: "הפעלת כלי טיס לצורכי עסק שעיקרו הסעת נוסעים".
<איתי עצמון: כאן כתוב: "הפעלת של כלי טיס לשם הולכה של נוסעים או הובלה של מטען או דואר בתמורה".
<איתי עצמון: כלומר מדובר כאן על אלמנט עסקי.
<איתי עצמון: מדובר על צורכי עסק.
<איתי עצמון: בהגדרה של "תובלה אווירית מסחרית" זה לא בדיוק ברור.
<רננה שחר: ניסינו לכתוב "הובלה אווירית מסחרית", אבל את כאילו אמורה לשתול את ההגדרה, וזה יוצא לא טוב.
<יערה למברגר: אפשר להגדיר "תובלה", לפי ההגדרה בחוק, למעט עבודות אוויר.
<יערה למברגר: שני מעגלים שיחד מרכיבים את השלם.
<רננה שחר: זה לא יוצא.
<רננה שחר: אפשר, ניסינו, זה לא יוצא.
<איתי עצמון: אם הוועדה תסיים היום את הדיון בתיקון מס' 2 לתקנות ההפעלה ולא נספיק לבחון את ההגדרה "תובלה אווירית מסחרית", יש תיקון נוסף לתקנות ההפעלה שנדון במסגרת נושא הסדרת האז"מים, אם אינני טועה.
<איתי עצמון: אני מציע שבכל זאת תבחנו, ואני מוכן לסייע, איך אפשר להתאים בין שתי ההגדרות האלה.
<איתי עצמון: כך ראוי.
<איתי עצמון: הגדרת "הפעלה מסחרית", מכיוון שהיא קבוע בסעיף 1 לחוק היא בעצם חלה על כל התקנות מכוח החוק, אלא אם כן נאמר אחרת.
<איתי עצמון: לכן ראוי ברמה המשפטית לעשות את ההתאמה הזאת.
<רננה שחר: מאה אחוז.
יצחק וקנין: אתם רוצים שנדחה את זה?
<רננה שחר: אנחנו מקבלים את ההצעה של איתי.
יצחק וקנין: נאשר את זה, ואם יהיו תיקונים אנחנו נפתח את הסעיף.
<איתי עצמון: להבנתי, כרגע ניתן לאשר את ההגדרה המהותית.
<איתי עצמון: אבל איך בדיוק ננסח כך שזה יעלה בקנה אחד עם הגדרת "הפעלה מסחרית", ניתן לבחון בהמשך.
<רננה שחר: אנחנו מתחייבים לבחון בהמשך יחד עם הוועדה.
יצחק וקנין: אני מציע שנמשיך את ההקראה, ונצביע על כל הסעיף.
<רננה שחר: אז עברנו על בדיקה יומית שזה סוג מסוים של כלים, ועכשיו אנחנו עוברים לבדיקת תחנה שזה סוג אחר של כלים.
<שלמה זלקין: סליחה, אני שלמה זלקין מאגודת התעופה הכללית.
<שלמה זלקין: בסעיף (ב) מדובר על הזכות לבצע את הבדיקה לפי פרק 12 : "לגבי כלי טיס כאמור בתקנת משנה (א)(1) ו-(2), המופעל לפי הפרק השנים-עשר בתובלה אווירית מסחרית, תוגבל הזכות לבצע בדיקה יומית מחוץ לבסיס האם בלבד".
<שלמה זלקין: לא דיברנו על זה.
<שלמה זלקין: צריך להבין את ההבדל.
<שלמה זלקין: אחת הבעיות הגדולות זה שפרק 12 – "מוניות אוויר במדינת ישראל" – מועתק מארצות-הברית כמו כל דבר אחר.
<שלמה זלקין: הטעות הגדולה היא ששכחו את המילה "לא".
<שלמה זלקין: לכן כל פעולה של עבודות אוויר, אלה הבעיות.
<שלמה זלקין: זה ילך לאורך כל התקנות, לפחות לגבי פרק 12 בהפעלה מסחרית.
<שלמה זלקין: זה פשוט לוקח את כל העניין של התעופה, ושם את זה בפרק 12 "מוניות אוויר".
<שלמה זלקין: זאת הטעות הגדולה.
<שלמה זלקין: ספציפית לגבי הסעיף הזה, אנחנו מדברים על טייס שלוקח מטוס בפרק 12 ונוחת באיזשהו מקום או לא נמצא בבסיס ההפעלה שלו.
<שלמה זלקין: השיטה שעובדת היום היא שבמשך שבוע ימים הוא יכול לעשות בדיקה יומית למטוס כאשר הוא קיבל בדיקה שבועית למטוס על-ידי טכנאי בדק.
<שלמה זלקין: לדעתי, אין שום סיבה להגביל אותו לא לבצע את זה בבסיס האם עצמו.
<שלמה זלקין: למשל, אם הוא בשדה-דב, והוא לקח את המטוס לאילת, אז אפשר להבין ולא להריץ כל בוקר טכנאי לאילת.
<שלמה זלקין: אגב, כשזה קורה פעם בשבוע שולחים את הטכנאי, כולל לתורכיה.
<שלמה זלקין: פשוט לוקחים טכנאי, שולחים אותו, והוא חוזר לארץ.
<שלמה זלקין: ואז יש לך עוד שבוע ועוד שבוע.
<שלמה זלקין: אם הוא נמצא בבסיס – למשל, הוא נמצא בהרצליה, אבל הוא הגיע מאוד מוקדם לטוס, אין לו טכנאים, אין לו עם מי לדבר.
<שלמה זלקין: אתה מאפשר לו ללכת לאילת, ושם הוא כן יכול לבדוק יום-יום.
<שלמה זלקין: לעומת זאת כשהוא בבסיס עצמו אתה לא מאשר לו.
<שלמה זלקין: למה?
<שלמה זלקין: יותר מזה, לא רק שהוא יכול לעשות את זה, אלא אם באמת יש לו בעיה הרבה יותר קל לו לעצור את העסק ולרוץ מיד למוסך שנמצא לידו כדי שיתקנו את זה.
<שלמה זלקין: כשהוא באילת לא בטוח.
<שלמה זלקין: לכן ההגבלה הזאת שהוא לא יכול לעשות את זה בבסיס האם לא ברורה.
<שלמה זלקין: אני מבקש להוריד את הסעיף.
יצחק וקנין: מישהו רוצה להסביר?
<רננה שחר: אני אסביר.
<רננה שחר: בסיס האם מוגדר כתחנה שבה כלי הטיס מקבל את שירותי התחזוקה שלו.
<רננה שחר: זאת אומרת בסיס האם הוא המקום שבו נמצא המוסך של הכלי.
<איתי עצמון: באופן קבוע.
<רננה שחר: כן, באופן קבוע.
<רננה שחר: התפיסה הכללית היא שטייסים טסים, ומכונאים מתקנים.
<רננה שחר: יש עובדי טיס, יש להם זכויות.
<רננה שחר: הזכות לשחרר היא רק לטכנאים.
<רננה שחר: לכן במקום שיש בו התחזוקה הקבועה התפיסה היא ששם המכונאי עושה את העבודה, לא הטייס.
<רננה שחר: התקנה נועדה לאפשר כאשר אין לך האמצעים, כאשר אתה לא ערוך – אז לבצע שירותי תחזוקה על-ידי איש צוות אוויר.
<רננה שחר: זה חריג.
<רננה שחר: זה לא מקובל.
יצחק וקנין: הוא מיומן בכלל למציאות הזאת?
יצחק וקנין: צוות אוויר יכול לעשות פעולות שמכונאי עושה?
<רננה שחר: אלה פעולות מסוימות.
<רננה שחר: הוא אמור לקבל על זה הדרכה וגם הדרכה חוזרת.
<רננה שחר: הוא אמור להיות מיומן לזה, כן.
יצחק וקנין: אני חולק עלייך, אני מצטער.
יצחק וקנין: אני לא מאמין שאיש צוות אוויר או טייס יכול לעשות מה שמכונאי עושה.
יצחק וקנין: אין לו בזה הבנה מקצועית בכלל.
יצחק וקנין: אולי אני לא מבין את הכוונה, אבל מה שהיא מסבירה לי לא נתפס לי בראש.
סם אלימלך: אדוני, כאן מדובר על בדיקה ולא על תחזוקה.
סם אלימלך: חשוב לציין את זה.
סם אלימלך: כשהמטוס נמצא בשדה מרוחק מרשים לטייס לעשות את הבדיקה הזאת.
סם אלימלך: אז הוא כן כשיר לבצע את זה.
סם אלימלך: כאשר המטוס נמצא בבסיס האם שלו הוא הופך להיות לא כשיר לאותה בדיקה בדיוק.
סם אלימלך: ההיגיון אומר שאם כבר אתה מרשה לו לעשות את זה מחוץ לבסיס תרשה לו לעשות אותו דבר בתוך הבסיס.
סם אלימלך: זאת בדיקה, זאת לא תחזוקה.
סם אלימלך: הוא לא מחליף שום דבר, הוא לא מתקן שום דבר.
סם אלימלך: הוא בודק אותו.
<שלמה זלקין: לגבי הבדיקות יש מערך תחזוקה.
<שלמה זלקין: כל טייס חייב לבצע בדיקה לפני טיסה.
<שלמה זלקין: כשאתה רואה מטוס שנוחת עם נוסעים אתה רואה את אחד הטייסים יורד, הולך מסביב וחוזר לתא הטייס.
<שלמה זלקין: זאת בדיקה לפני טיסה ואחרי טיסה.
יצחק וקנין: בבסיס האם מי שעושה את זה הוא המכונאי ולא הטייס.
<רננה שחר: אני רוצה להסביר.
<רננה שחר: בדיקה לפני טיסה שמדברים עליה כאן היא לא פעולת בדק.
<רננה שחר: היא לא רשומה במערך האחזקה.
<רננה שחר: הבדיקות שמדברים עליהן בבדיקה היומית הן חלק ממערך האחזקה.
<רננה שחר: בדיקה היא פעולת בדק, שלא יהיה בכלל ספק.
<שלמה זלקין: גם לזה אני מתנגד.
<שלמה זלקין: זה כן רשום בספר המטוס.
<שלמה זלקין: יש כאן אנשי רת"א וטייסים, אפשר לבדוק את זה.
<שלמה זלקין: אתה רושם גם בדיקה יומית וגם בדיקה לפני כל טיסה.
<רננה שחר: במערך האחזקה, אדוני, ב-maintenance program.
<שלמה זלקין: אבל מדובר על בדיקה יומית - -
<רננה שחר: בדיקה יומית היא חלק ממערך האחזקה.
<רננה שחר: Pre-flight זאת בדיקה שהטייס עושה לפני הטיסה היא לא חלק ממערך האחזקה.
יצחק וקנין: ישראל אקריש, בבקשה.
<ישראל אקריש: מדובר, כמובן, בבדיקה יומית ולא בפעולות אחזקה מסובכות שטייס לא יכול לעשות.
<ישראל אקריש: אכן, טייס יכול לבצע את זה.
<ישראל אקריש: אנחנו בדקנו את הנושא, והוא יכול לבצע אחרי שהוא יקבל הדרכה - -
יצחק וקנין: זאת לא אחזקה, זאת בדיקה.
<ישראל אקריש: - - אבל התקנה באה להקל על חברות התעופה בכך שהן מרוחקות ממקום האחזקה שלהן, ולכן הם יכולים לעשות את האחזקה.
<ישראל אקריש: אנחנו לא מעוניינים שמכונאי לא יראה את המטוס לגמרי יותר.
<ישראל אקריש: אני רוצה להזכיר שמטוס שטס בחברה מסחרית לוקח נוסעים בשכר.
<ישראל אקריש: אנחנו כן מעוניינים שמכונאי יראה אותו באופן יומיומי.
<ישראל אקריש: אבל היות שהוא לא נמצא, והמטוס נמצא בחו"ל מאפשרים לטייס לעשות את זה אבל לא על בסיס קבוע.
<ישראל אקריש: כי מה שיקרה בסופו של דבר, במהלך השבוע אף מכונאי לא יראה את המטוס הזה.
<ישראל אקריש: רק טייסים יראו את המטוס, וזאת לא הכוונה.
<ישראל אקריש: הכוונה היא שרק כשהוא לא נמצא ליד מכון בדק.
<שלמה זלקין: אני בכל מקרה רוצה לומר – אני הייתי הרבה שנים בכל מיני מקומות, למשל במצדה.
<שלמה זלקין: מטוסים היו רשומים בהרצליה, ובפועל המטוס היה במצדה כל השבוע, ופעם בשבוע היה יורד טכנאי ובודק אותו, וממשיך הלאה.
<שלמה זלקין: ככה זה נמשך שנים כי אני ישנתי שם באוהל.
<שלמה זלקין: אני אומר את זה ספציפית.
<שלמה זלקין: זה קורה בכל מקום בארץ, בלי קשר לנסיעה לחו"ל ולחזור.
<שלמה זלקין: כך שאין שום הצדקה.
<שלמה זלקין: אם הטייס יכול לבצע את הבדיקה הזאת במקום רחוק, ואין לו הכוונה, ואם משהו לא ברור לו אין לו את מי לשאול וכדומה, למה שהוא לא יעשה את זה בבסיס?
<שלמה זלקין: למשל, יש מטוס שרשום בהרצליה, אבל שמו אותו בשדה-דב מסיבות כאלה ואחרות, למשל, רק בלילה אפשר לטוס בשדה דב, ולכן מעדיפים להעביר לשם את המטוס לפעמים.
<שלמה זלקין: אבל זה לא בסיס האם שלו.
<שלמה זלקין: אז מה – עכשיו אתה לוקח טכנאי, ואתה אומר לו שהוא צריך ללכת בבוקר לבדוק אותו.
<שלמה זלקין: אם הבסיס שלו היה בשדה דב, אי אפשר לטוס במטוס.
<שלמה זלקין: ואז טכנאי שנמצא בהרצליה נוסע, חותם וחוזר.
<שלמה זלקין: זה עולה כסף להביא את הטכנאי.
<שלמה זלקין: הטייס לעומת זאת נמצא שם.
<שלמה זלקין: אם זה בהרצליה זה בסדר, כי הבסיס שלו בשדה-דב, אז אין בעיה.
<שלמה זלקין: אבל אם הוא במקרה בשדה דב ששם זה כאילו הבסיס שלו אז אסור לטוס פתאום.
<שלמה זלקין: זה בכלל לא סביר, זה בכלל לא הגיוני.
יצחק וקנין: אבל לפי השיטה שלך, יכולה להיות מציאות שבעצם לא יגיע איש אחזקה למטוס.
יצחק וקנין: הוא יהיה באיזשהו מקום, וכל פעם אני אקח את הדוגמה שאתה נותן - -
<שלמה זלקין: אני לא יודע איפה התקנה הזאת, אבל מותר לחזור על זה במשך שבוע.
<שלמה זלקין: לכן אתה מקבל בדיקה שבועית, וזה חלק ממערך התחזוקה, ואחרי שבוע אתה לא יכול לעשות את הבדיקה הזאת.
<שלמה זלקין: אבל אם הבסיס הוא בשדה-דב, והמטוס נמצא בשדה-דב, והטכנאי יושב בהרצליה – למה כל בוקר צריך להביא את הטכנאי שיבדוק?
<שלמה זלקין: זה גם עולה כסף.
<שלמה זלקין: אם הוא היה במצדה או באילת זה בסדר, ואם הוא יושב בשדה דב זה לא בסדר?
<שלמה זלקין: לא סביר.
<שלמה זלקין: בגלל שבמקרה רשום שזה בסיס האם שלו?
<שלמה זלקין: מה ההיגיון?
<דוד בן ארי: מהתפיסה שלך אני מבין שבמשך שבוע ימים טייס יכול לטוס עם המטוס, ואף מכונאי לא יראה אותו.
<שלמה זלקין: ודאי.
<קריאה: זאת פגיעה בבטיחות.
יצחק וקנין: זה מה שהערתי.
<שלמה זלקין: אבל זאת המציאות.
<דוד בן ארי: מבחינת בטיחות טיסה זה נכון יותר שמכונאי יראה את המטוס בבסיס האם.
<שלמה זלקין: אבל זאת המציאות הקיימת.
<שלמה זלקין: אז אתה אומר שכשהמטוס יושב באילת או במצדה או ביוטבתה – וזה מה שקורה בפועל – אין בעיה שמכונאי לא יראה את המטוס.
יצחק וקנין: אני לא מבין את החידוד שלך של העניין.
יצחק וקנין: אני שאלתי את השאלה לא סתם, זה המקצוע שלי.
יצחק וקנין: אני איש תחזוקה, בוחן טנקים, ואני מכיר את זה.
יצחק וקנין: אני מנסה לקחת את זה למטוס.
יצחק וקנין: לשיטתך, אם טסת משדה-דב וחזרת לשדה-דב, והוא לא בסיס האם שלך, אז שבוע ימים אני טס וחוזר לשדה-דב - -
<שלמה זלקין: זה מה שקורה.
יצחק וקנין: לא משנה, אני חוזר לשדה-דב בסופו של דבר.
יצחק וקנין: אתה אומר שלא צריך, הטייס יראה את המטוס.
יצחק וקנין: כי פעם בשבוע ממילא אני יכול לראות אותו.
יצחק וקנין: יותר משבוע אי אפשר בלי איש טכני.
<שלמה זלקין: זאת המציאות.
יצחק וקנין: אתה אומר שפעם בשבוע צריך איש אחזקה שחייב לבדוק את המטוס - -
<שלמה זלקין: אני לא יודע כרגע איפה התקנה, אבל התשובה היא כן.
יצחק וקנין: אתה אומר שהמטוס הזה יטוס ויחזור לשדה-דב, ואף אחד לא יראה אותו, רק הטייס.
יצחק וקנין: ופעם בשבוע צריך לעשות את הבדיקה.
<שלמה זלקין: נכון, זאת המציאות.
<רננה שחר: אדוני, יש בסיס אם לכלי ושם הוא גם חונה.
<אברהם ליבלינג: שם יש חלקי חילוף, שם יש עזרים.
<אברהם ליבלינג: שם אפשר לטפל בו.
<רננה שחר: היא נועדה לא לפרקטיקות שעוקפות - -
יצחק וקנין: מה שאתה אומר זה לקחת אחריות מעל ומעבר.
<שלמה זלקין: סליחה, אדוני, אני חושב שזה לא ברור.
יצחק וקנין: ברור, ברור.
<שלמה זלקין: - - - לרשום אותו כבסיס האם במצדה כל יום יצטרך טכנאי לחתום עליו ולחזור - -
<אברהם ליבלינג: כדי לרשום אותו כבסיס האם אתה תצטרך לעשות סידורים שמקובלים עלינו.
<שלמה זלקין: אז מה שעושים כולם, רושמים אותו בהרצליה - -
<רננה שחר: כדי לרשום את מצדה כבסיס האם צריך להיות לך מכון בדק במצדה.
<רננה שחר: יש לך שם?
<שלמה זלקין: לא.
<שלמה זלקין: מקובל.
<רננה שחר: יופי.
<רננה שחר: זה לא בסיס האם.
<שלמה זלקין: אז זה לא בסיס האם.
<שלמה זלקין: אם כך, אני שואל שאלה אחרת – המטוס באמת רשום בהרצליה.
<שלמה זלקין: שם בסיס האם, שם התחזוקה, והכול תקין.
<שלמה זלקין: כשהמטוס נמצא במצדה הוא עושה מה שהוא רוצה במשך שבוע ימים, אין ויכוח על זה.
<שלמה זלקין: אם במקרה נסע יום אחד בהרצליה ונשאר שם בלילה, הוא לא יכול לטוס פתאום, הוא נתקע.
<שלמה זלקין: לא סביר, לא הגיוני.
<שלמה זלקין: בגלל שבמקרה הוא בבסיס האם כשכל המכונאים והתחזוקה נמצאים שם?
<שלמה זלקין: אז מה?
יצחק וקנין: אתה אומר בעצם שאם הוא מגיע להרצליה הוא יטוס שוב כי לא צריך לראות אותו.
<שלמה זלקין: אתה אומר שלא יגיע להרצליה, שינחת תמיד בשדה-דב כדי שלא תהיה לו הבעיה הזאת שבוע ימים.
<שלמה זלקין: זה מה שקורה, זאת המציאות.
<ישראל אקריש: זה נובע מ - - - הלקויה שלכם.
<ישראל אקריש: אתם משתמשים בתקנה לצורך תפעול, ולא למעשה ליהנות ממה שהיא נותנת.
יצחק וקנין: רבותי, אני לא מקבל את ההערה של מר זלקין.
יצחק וקנין: אני משאיר את הסעיף כפי שהוא.
<רננה שחר: עברנו לבדיקת תחנה.
<רננה שחר: אלה הפרקים המתקדמים יותר.
<אשל חפץ: אני אשל חפץ, מנהל מבצעים של ק.א.ל.
<אשל חפץ: אנחנו עובדים לפי פרק 13.
<אשל חפץ: ההערה הראשונה היא לגבי השורה השלישית.
<אשל חפץ: כתוב: בישראל – מחוץ לבסיס האם, ומחוץ לישראל – בתחנת מעבר.
<אשל חפץ: יכול להשתמע מזה שמחוץ לישראל אין תחנות שהן בסיס אם.
<אשל חפץ: זה נושא שדובר וטופל, וראה הגדרה בסעיף (ב) שכתוב: "מחוץ לבסיס האם בלבד".
<אשל חפץ: לדעתי, צריך להיות כתוב כאן: "מחוץ לבסיס האם בלבד".
<אשל חפץ: זה גם נכון בישראל וגם נכון בחוץ.
<אשל חפץ: אם יהיה מטוס שתהיה לו תחנת בסיס אם שתיקבע בנקודה מחוץ לישראל אז שם יהיה לו אסור, ובמקום אחר שזאת תחנת מעבר מחוץ לבסיס האם יהיה מותר לו.
<אשל חפץ: אפשר להבין מהנוסח שלא יכולות להיות תחנות שהן בסיס אם מחוץ לישראל.
<אשל חפץ: לדעתי, זאת לא כוונת התקנה.
<אשל חפץ: הערה נוספת שמתקשרת לנושא שהעלינו במהלך הדיונים.
<אשל חפץ: כתוב כאן בסעיף (1): "קיימת תקלה שטיפולה נדחה, והיא רשומה".
<אשל חפץ: יכול להתגלות בבדיקה של אותו טייס פגם זעיר שעל-ידי רישום נכון בספר המטוס הוא יהיה מתועד, ויוכל לשחרר את המטוס בלי ביצוע פעולות אחזקה; שלפי ספרות האחזקה זאת תהיה פעולה שאפשר לדחות את ביצועה.
<אשל חפץ: למשל, החלפת מנורה או החלפת ריפוד קרוע של כיסא.
<אשל חפץ: לפעמים זה יכול להיות משהו יותר משמעותי, אבל למטוס יש מספיק יתירות ואפשר להפעיל אותו על-ידי רישום מתאים בסעיף ההיתרים בספר המטוס.
<אשל חפץ: הנוסח פה לא מתיר לטייס לרשום היתר כזה או גם לא להתייעץ עם בסיס האם ולרשום את ההיתר.
<אשל חפץ: צריך למעשה טכנאי בדק שירשום את התקלה הזאת גם אם הוא לא עושה כלום ומשחרר את המטוס.
<אשל חפץ: לדעתי, צריך חופש פעולה מסוים לאותו צוות אוויר שהדריכו אותו ואישרו לו לעשות את הבדיקות האלה שתהיה לו אפשרות לבצע פעולה שאין צורך לבצע תיקון מעשי, אלא רק לדחות את ביצוע התקלה כדי שהתקלה תהיה מתועדת כהלכה בספר של המטוס, כך שטייסים יתפעלו לפי מציאות התקלה הזאת.
<אשל חפץ: יש הוראות איך לתפעל את המטוס כשיש התקלה הזאת.
<רננה שחר: הפרקטיקה של תקלות שתיקונן נדחה מעוגנת בתקנה 127ב.
<רננה שחר: יש בכלי יתירות.
<רננה שחר: מי שרושם את התקלה זה הטייס.
<רננה שחר: מי שמחליט שהספרות של המטוס מאפשרת את דחיית התיקון של התקלה זה הטכנאים, לא הטייסים.
<רננה שחר: זה לא המקצוע שלהם, וזה לא מה שהם אמורים לעשות.
<אברהם ליבלינג: בנוסף לכך חלק מאותו M.E.L שעליו מדובר, יש בו פעולות של תחזוקה או של מבצעים.
<אברהם ליבלינג: זה הטייס בדרך כלל לא אמון לעשות.
<אברהם ליבלינג: זה מסומן בסימן M בנוסף ל-M.E.L, כמו שמכירים את זה הטייסים.
<ליאור מילשטיין: אני אחראי טכנאים מרת"א.
<ליאור מילשטיין: מדובר פה על M.E.L פתוח מבסיס האם, ובעצם למעט ה-M.E.L שפתוח.
<דוד בן ארי: לא יוצאים עם M.E.L פתוח.
<דוד בן ארי: התקלה היא לא פתוחה.
<דוד בן ארי: היא סגורה, והיא נדחית על-פי M.E.L.
<דוד בן ארי: לפי מה שסוכם בדיונים ברת"א שנוכל להחיל בתוך ה-M.E.L דברים מסוימים שטייסים כן יוכלו לדחות בתנאי שזה מעוגן ב-M.E.L.
<רננה שחר: אם זה מעוגן ב-M.E.L כתוב: "תקלה שתיקונה נדחה לפי 127ב".
<רננה שחר: ב-M.E.L עצמו כתוב למי מותר.
<רננה שחר: בגדול מי שמותר לו זה המכונאים.
<רננה שחר: במקרים מסוימים זה כתוב ב-M.E.L עצמו.
<אשל חפץ: רננה, תבהירו את זה כאן.
<אשל חפץ: זה לא ברור.
יצחק וקנין: היא הבהירה את זה עכשיו לפרוטוקול.
<רננה שחר: זאת הפניה ל-127ב.
<אשל חפץ: אז את אומרת שאם זה רשום ב-M.E.L ואין פעולת תחזוקה, הוא יהיה רשאי בעצמו לפתוח את התקלה בספר המטוס?
<אשל חפץ: זה לא ברור בכלל.
<רננה שחר: אני גם לא בטוחה שמה שאתה אומר זה נכון.
<אשל חפץ: זה מה שבן-ארי אמר.
<דוד בן ארי: אני אתן לך דוגמה ממה שעלה בדיונים.
<דוד בן ארי: לדוגמה, נחתְָּ בתחנה לא מתוכננת והשתמשת לצורך אחד הנוסעים שהתעלף בבקבוק חמצן.
<דוד בן ארי: הצוות פתח תקלה.
<דוד בן ארי: בדיונים ברת"א עלה שכדי לשחרר את המטוס במצב כזה לא צריך לעשות שום פעולת בדק, אבל אם ב-M.E.L יופיע שיכולים לשחרר את המטוס לטיסה במצב כזה שטייס יוכל לשחרר את המטוס לטיסה ולעשות M.E.L עצמאית, אתה תוכל לצאת לטיסה בתנאי שכתוב ב-M.E.L שאתה יכול לצאת אתו בלי אותו בקבוק חמצן שנמצא במטוס.
<אשל חפץ: עדיין הטייס צריך לתעד את זה ביומן המסע?
<רננה שחר: בכל מקרה הוא צריך.
<דוד בן ארי: ביומן התחזוקה של כלי הטיס.
<דוד בן ארי: אם יש תקלה שדייל פתח תוכל לסגור את זה ביומן התחזוקה של כלי הטיס.
<דוד בן ארי: יתקן אותי צוות רת"א אם אני טועה.
<דוד בן ארי: אבל זה מה שסוכם.
<דוד בן ארי: נכון, שי?
<שי גיל: אבל זה לא קשור לתחנה ולא קשור לתקנה הזאת.
<שי גיל: זה נושא אחר.
<דוד בן ארי: לא, מדובר בנושא של תקלות שטייס יכול לדחות את תיקונן.
<שי גיל: - - - פה מדובר על בדיקת תחנה.
יצחק וקנין: הדברים ברורים, אפשר להתקדם.
<רננה שחר: לגבי ההצעה למחיקת המילה "בישראל".
<איתי עצמון: בתקנת משנה (ג)?
<רננה שחר: רק את המילה "בישראל".
<רננה שחר: "לבצע בדיקת תחנה מחוץ לבסיס האם ומחוץ לישראל בתחנת מעבר".
<רננה שחר: אף על פי שלא מוכר לי בסיס אם של מטוסים ישראליים מחוץ לישראל.
<איתי עצמון: הוראת כושר אווירי חוזרת היא פעולת בדק?
<רננה שחר: אם היא פעולת בדק אז כן.
<איתי עצמון: לא הבנתי.
<רננה שחר: בדרך כלל הן פעולות בדק.
<רננה שחר: הוראת כושר אווירי היא הוראה שכאשר נתגלה בכלי מצב מסוכן וצריך לבצע בו בדיקות או החלפות של חלקים או תיקונים וכו', לפעמים יש בדיקות שמבצעים אותן לפני כל טיסה.
<רננה שחר: בסדר?
יצחק וקנין: סעיף (ה), בבקשה.
<רננה שחר: התקנה הזאת מבהירה שכאשר איש צוות האוויר מבצע את פעולות הבדק האלה הוא עושה את זה במסגרת מכון הבדק.
<רננה שחר: מכון הבדק מספק לו את ההדרכה או מספק לו את נוהלי העבודה.
<רננה שחר: הוא הגורם האמון על ביצוע פעולות התחזוקה.
יצחק וקנין: אני מצביע על כל התיקון ל-129א, כולל התיקונים שהוצעו ואושרו.
יצחק וקנין: בעד תקנה 129א – פה-אחד
יצחק וקנין: תקנה 129א אושרה, כולל התיקונים.
יצחק וקנין: סעיף 129ב.
<רננה שחר: (הקראה): סעיף 23(א) קובע מי רשאי לבצע פעולות בדק בחוק.
<רננה שחר: יש שם שלוש אפשרויות.
<רננה שחר: סעיף 23(ב) אומר שמפעיל אווירי חייב לקבל שירותי בדק רק ממי שרשאי לבצע.
<רננה שחר: יש הסדר מיוחד מחוץ לישראל, לפי סעיף 172 לחוק.
<רננה שחר: בסעיף 23(א)(1) מדובר על עובד טיס הפועל במסגרת מכון בדק.
<רננה שחר: פה אנחנו קובעים כלל פרשני שלפיו, כדי שאדם ייחשב כעובד טיס שפועל במסגרת מכון בדק הוא יכול או לשחרר את הכלי, לפי תקנות מכוני הבדק – שבזה טיפלת, אדוני, לפני שנה – או להיות איש צוות אוויר שפועל לפי 129א.
<רננה שחר: טייס שיגיד שהוא שחרר, אבל לא קיבל הדרכה ממכון הבדק ולא עובד לפי 129א, לא ייחשב כמי שמקיים את סעיף 23(א)(1) לחוק.
<איתי עצמון: כלומר רואים את הביטוי "במסגרת מכון הבדק" בסעיף 23(א)(1) לחוק לא רק במובן הפיסי, אלא גם אם אותו אדם קיבל את ההדרכה שמיד נגיע אליה.
<יערה למברגר: באופן מערכתי.
<רננה שחר: ועובד לפי הנהלים.
<רננה שחר: אגב, גם בסוכנות הבטיחות האירופית זה הסדר שקיים.
יצחק וקנין: אני מצביע על 129ב.
יצחק וקנין: בעד סעיף 129ב – פה-אחד
יצחק וקנין: סעיף 129ב אושר.
יצחק וקנין: סעיף 129ג, בבקשה.
<רננה שחר: סעיף 129ג הוא בעניין ביצוע תחזוקה קלה.
<רננה שחר: זה השלב הנמוך של פעולות התחזוקה, אבל בחוק לצורך הנוחות הן לא מוגדרות כחלק מפעולות הבדק, וחלים עליהן הסדרים מקלים.
<רננה שחר: (הקראה): התקנה הזאת מאפשרת לכל המכונאים ומי שמושגח על-ידם לבצע תחזוקה קלה.
<איתי עצמון: את יכולה רק להסביר אלו פעולות באות בגדר תחזוקה קלה?
<רננה שחר: זאת רשימה מאוד ארוכה.
<רננה שחר: בסעיף C לנספח ה' לחלק 43 ל-F.A.R שכוללת דברים כמו החלפת גלגלים, החלפת כיסאות, החלפת מנועים - -
<ליאור מילשטיין: החלפת מנועים לא.
<רננה שחר: לא?
<רננה שחר: אז ליאור יודע טוב ממני.
יצחק וקנין: רשימה גדולה, זה לא פשוט.
<איתי עצמון: אבל פעולות פשוטות יותר מפעולות בדק, ולכן ההסדר המשפטי לגבי זה שונה.
<רננה שחר: (הקראה): ההסבר הזה קיים גם היום.
<רננה שחר: הבדל בין (א) ל-(ב) הוא ש-(ב) הוא לאנשי צוות אוויר, ו-(א) הוא למכונאים.
<איתי עצמון: אדוני, אני מבקש להעיר לגבי תקנה 129ג המוצעת.
<איתי עצמון: כאשר קוראים את תקנות משנה (א), ו-(ב) יחד רואים שבתקנת משנה (א) יש הסדר כללי שחל על כל אדם, למעט איש צוות אוויר, ובתקנת משנה (ב) מדובר על הסדר ספציפי שחל על אנשי צוות אוויר.
<איתי עצמון: השאלה שעלתה אצלי כאשר קראתי את התקנה הזאת היא האם איש צוות אוויר אמור להיות כזה שרשאי לבצע פעולות בדק באותו כלי טיס?
<איתי עצמון: אם אני קורא בתקנת משנה (א), כתוב: "אלא אם כן הוא רשאי לבצע באותו כלי טיס פעולות בדק".
<רננה שחר: איש צוות אוויר יכול להיות מוסמך רק לבצע תחזוקה קלה במודרך בלי שקיבל הסמכה לבצע פעולות בדק בכלי, ואם זה יותר ברור אז אפשר לכתוב: "איש צוות אוויר לא יבצע תחזוקה קלה בכלי טיס", ולהוסיף את המילים "אף אם הוא רשאי לבצע בו פעולות בדק".
<איתי עצמון: אני חושב שזה יותר ברור ככה.
<יערה למברגר: ואז מתוסף "אלא אם כן נתקיימו כל אלה".
<איתי עצמון: כלומר נוסיף בתקנת משנה (ב): "אף אם הוא רשאי לבצע פעולות בדק".
סם אלימלך: לי יש חוסר הבנה.
סם אלימלך: אם אני בניתי מטוס, על פי כל הכללים אני גם אמור לתחזק אותו ולעשות בדק.
סם אלימלך: כאן כתוב שאני לא יכול לעשות את זה אם לא קיבלתי הדרכה.
סם אלימלך: מי אמור להדריך אותי?
<רננה שחר: מכון הבדק.
<רננה שחר: ליאור, אתה רוצה להסביר?
<ליאור מילשטיין: אני מרישוי טכנאים ברת"א.
<ליאור מילשטיין: ההסדר שמוצע לגבי בנייה על-ידי חובב, רק בנייה על-ידי חובב שהכלי הוא שלו יכול לבצע אחזקה עצמית על הכלי.
<ליאור מילשטיין: מדובר כאן על אחזקה קלה.
<ליאור מילשטיין: לדוגמה, אם אתה מוסמך לבצע אחזקה קלה ונחת במקום מסוים וגילית שחסר לך אוויר בגלגלים אתה יכול לבצע מילוי אוויר בגלגלים כדי לא להיתקע בתחנה.
<רננה שחר: אבל עניין האחזקה העצמית אושר כבר לפני שנה – מה שאתה עשית אז, אדוני, עם תקנות מכוני הבדק בתיקון המקביל לתקנות הרישיונות.
<רננה שחר: מי שבונה כלי טיס יכול להוציא הגדר לאחזקה עצמית לפי תקנות הרישיונות.
סם אלימלך: בהחלט, אבל זה לא מה שכתוב פה.
<רננה שחר: זה לא ההסדר הזה, זה הסדר אחר.
<שלמה זלקין: אז למה שלא יכתבו, חוץ מההסדר ההוא?
<רננה שחר: כי זה לא אותו דבר.
<רננה שחר: שם אתה ממש רשאי לבצע פעולות בדק, ואז אתה שייך ל-(א).
<רננה שחר: אבל זה אדם, למעט איש צוות אוויר.
<ליאור מילשטיין: תקנה 118 בתקנות הרישיונות.
<שלמה זלקין: רק שלא תיווצר סתירה, זה הכול.
יצחק וקנין: אין פה סתירה.
יצחק וקנין: אתה מדבר על דבר אחר לגמרי.
יצחק וקנין: פה מדובר על מערכות הרבה יותר משוכללות.
יצחק וקנין: מי שמייצר מטוס בשיטה שלו זה משהו שאני ואתה מבינים מה זה.
<רננה שחר: אני מבקשת, אדוני, שתאשר את זה כפוף לכך שנבדוק את זה מול ההסדר בתקנות הרישיונות בנושא אחזקה עצמית לבנוי על-ידי חובב.
<איתי עצמון: לא הבנתי מה משמעות האישור?
<איתי עצמון: אתם רוצים לשנות את הנוסח?
<רננה שחר: אולי צריך יהיה להיות כתוב: "אדם, למעט איש צוות אוויר", ולגרוע מזה את הטייס של "בנוי על-ידי חובב" שיהיה לו הגדר.