GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה זלמן פייגלין: אם אתה לא רוצה לעודד פורנוגרפיה, תבוא ותגיד, כפי שאכן עולה עכשיו חוק חשוב מאוד, שאתה מחייב את נותני השירותים האלה לקבל אישור מראש מהמשפחות או מההורים.
משה זלמן פייגלין: כשאתה מייצר גוף רגולטורי קבוע זה מריח סוג של האח הגדול.
אבישי ברוורמן: אני מכבד את חבר הכנסת משה פייגלין.
אבישי ברוורמן: הגישה הליבראלית שלו היא גישה שיש שתומכים בה.
אבישי ברוורמן: אני מסתייג ממנה.
אבישי ברוורמן: יש בה היגיון של אותם אלה שמביעים אותה.
אבישי ברוורמן: אני חושב שהדיון הזה בשאלה האם אנחנו בגישה ליבראלית או שיש בכל זאת איזו שהיא מעורבות ממשלה, זה דיון שאנחנו יכולים לקחת אותו - - אני מציע לעצור כאן.
אבישי ברוורמן: השר שמע אותך והוא אמר - -
גלעד ארדן: השאלות שעלו כאן הן לא שאלות שאנחנו חושבים שהן לא מוצדקות.
גלעד ארדן: כשנכנסתי למשרד התקשורת הייתי בגישה הזאת.
גלעד ארדן: כל מי שנכח בדיונים יודע.
גלעד ארדן: זאת אחת הסיבות שרציתי להקים את אותה ועדה לבחינת הרגולציה העתידית.
גלעד ארדן: כשאני אומר רגולציה זה גם דה- רגולציה, לא רק רגולציה.
גלעד ארדן: בינתיים יש כאן גופים שיש להם מחויבויות שהם נטלו על עצמם בחוזים או בתנאי הזיכיון שלהם.
גלעד ארדן: המדינה נתנה להם את זה ולא לאחרים.
גלעד ארדן: יש שאלה של קיום התחייבויות.
גלעד ארדן: מישהו צריך לפקח על קיום ההתחייבויות.
גלעד ארדן: הפיקוח הזה הוא דבר מורכב, הוא לא דבר פשוט.
גלעד ארדן: כשאתה רואה את התכנית "מעושרות" אתה לא יודע אם זאת תכנית רכילות או שזה דוקו דרמה.
גלעד ארדן: אני יודע, אבל לא כולם יודעים.
גלעד ארדן: הפיקוח מעורר שאלות.
גלעד ארדן: יש בינתיים צורך בגוף מפקח.
גלעד ארדן: ככל שהוועדה תחשוב אחרת או תחשוב שאפשר להפחית באופן משמעותי, אני אביא את זה לכנסת.
גלעד ארדן: אנחנו בוחנים את השאלה הזאת בדיוק.
גלעד ארדן: אי אפשר להתעלם מזה שאנחנו בתקופת מעבר.
גלעד ארדן: יש בעלי זיכיונות שהם עדיין בעלי זיכיונות ויש להם מחויבויות חוזיות ומכרזיות שהם לקחו על עצמם.
גלעד ארדן: מצד שני, נכנסות טכנולוגיות חדשות שהמדינה רוצה לעודד אותן, כולל העברת שידורים על גביהן.
גלעד ארדן: זה מעורר את השאלה ששאלת.
גלעד ארדן: לגבי חבר הכנסת נחמן שי.
גלעד ארדן: אני לא יודע אם היית כאן בדיון הקודם, אבל בהחלט השאלה של מיקומו של גוף מסוים היא שאלה שעלתה כאן.
גלעד ארדן: היא עלתה גם במליאת הכנסת.
גלעד ארדן: דומני שסיעת העבודה עוררה אותה כשהצגתי את החוק.
גלעד ארדן: גם המכון הישראלי לדמוקרטיה עורר את השאלה הזאת.
גלעד ארדן: הגישה של הממשלה אומרת שהמיקום של הגוף לא בהכרח קובע את עצמאותו או אי עצמאותו, אלא כל מיני הסדרים שהם אלה שמשליכים על העצמאות שלו, כמו האם יש לו חשב עצמאי משלו, האם הוא יכול לבצע התקשרויות בלי אישור של המשרד הממשלתי אליו לכאורה הוא משתייך.
גלעד ארדן: כך אתה יכול למצוא גופים פנים ממשלתיים, כמו הרשות לניירות ערך, הרשות להגבלים העסקיים, שלמרות שהם גופים פנים ממשלתיים אף אחד לא יחלוק שהם מאוד מאוד עצמאיים.
גלעד ארדן: מצד שני, אני יכול לתת לך גופים - אולי עמדת בראשם - שלמרות שהם סופר עצמאיים ואפילו מומנו ישירות על ידי הציבור, הם לא נתפסו כגופים עצמאיים.
נחמן שי: אני גם עמדתי בראש הגוף הזה.
נחמן שי: אמנם רק 7 שנים, שזה לא הרבה, אבל אני די מכיר.
נחמן שי: אני זוכר למה המחוקק החליט אז בדיוק ההיפך ממה שאתה עושה עכשיו.
נחמן שי: הוא החליט להקים רשות עצמאית.
נחמן שי: הוא אמר: בואו ניתן לכלי התקשורת החדשים - -
אבישי ברוורמן: נקודה אחרונה היא לגבי העובדים.
אבישי ברוורמן: צוין שיהיה מו"מ עם העובדים.
אבישי ברוורמן: עד עכשיו לא שמעתי שהעסק יצא לדרך.
אבישי ברוורמן: מר ברגר, מה קורה?
<אבי ברגר: הצוות שבונה את המבנה הארגוני, מציע אותו לפחות, התכנס מספר רב של פעמים בחודשיים, שלושה האחרונים.
<אבי ברגר: לקחנו את הצעת החוק ופירטנו קצת יותר מה הייעוד והתפקידים כדי לראות ברמה יותר טקטית, כי אי אפשר לבנות את המבנה הארגוני רק מרמת הצעת החוק.
<אבי ברגר: הגענו למבנה על.
<אבי ברגר: כשאני אומר מבנה על זה אומר ברמת הבכירים בלבד.
<אבי ברגר: הייתה לי פגישה אחת עם הוועד בתחילת התהליך.
<אבי ברגר: הוועד אמר שבשלב הזה הוא לא רוצה להיות חלק מהצוות הזה שבונה את מבנה העל.
<אבי ברגר: אתמול הצגתי להם את מבנה העל.
<אבי ברגר: במקביל סיכמנו שלהמשך, כשנתחיל להיכנס למבנה הפרטני, תהיה מעורבות במו"מ פרטני עם הוועדים השונים.
<אריאל יעקובי: הסתדרות עובדי המדינה באה לוועדה הזאת.
<אריאל יעקובי: הצגנו עמדה יחסית רפה בכל מה שקשור בקביעת ההחלטה, האם, איך ולמה.
<אריאל יעקובי: הבטחתי לשר שאני אתעסק רק בהשלכות.
<אריאל יעקובי: אני לא מצליח להבין אצלו את החשיבה המהותית.
<אריאל יעקובי: מה קורה אצל השר?
<אריאל יעקובי: השר אומר לי: עוד לא החלטתי מה אני רוצה לעשות, שהעובדים יחכו בתור.
<אריאל יעקובי: אנחנו אומרים שאצלנו זו המהות.
<אריאל יעקובי: בסוף מי שיטפל בזה זה אנחנו.
<אריאל יעקובי: אפשר לקחת את מה שאנחנו יודעים, לשים את זה במרכז של הדיון לפני שעושים את הטעויות ואחר כך צריך לתקן.
<אריאל יעקובי: זה מה שאנחנו רוצים.
<אריאל יעקובי: שתי המועצות הם אנשים מדהימים, אנשים רציניים, אנשים יודעים.
<אריאל יעקובי: אנחנו מייצגים את מועצת הרשות הראשונה ואת מועצת הרשות השנייה.
<אריאל יעקובי: אני מציע לידידי, אבי ברגר, לקחת את האנשים שלנו, כי אנחנו רוצים להיות במרכז הדיונים.
<אריאל יעקובי: אנחנו רוצים לסדר יחד איתכם את ההשלכות.
<אריאל יעקובי: גם אם נראה לכם שזה לא המקום שלנו לדון באיך זה צריך להיות, אנחנו יודעים לשים לנו את הגדרות.
<אריאל יעקובי: יושב לידך דורון.
<אריאל יעקובי: אנחנו יודעים לא להיכנס למוקשים המיותרים.
<אריאל יעקובי: אנחנו בהחלט חושבים שכל מה שקורה וקשור לעובדים הוא קריטי, כי יש לנו קבוצת עובדים שנמצאת במועצת הרשות השנייה שיש לה תבנית העסקה אחר מאשר העובדים שהם עובדי מדינה.
<אריאל יעקובי: אגב, חבר הכנסת שי, תדע שבכל מקום שתלך אתה תראה שעובדי מדינה מאוד רוצים להישאר עובדי מדינה.
<אריאל יעקובי: כדאי לכולם להיות עובדי מדינה.
<אריאל יעקובי: הם עובדים טובים.
<אריאל יעקובי: לא בהכרח מה שאנחנו מוציאים החוצה הוא פחות טוב.
מיכל רוזין: אתה משכנע את המשוכנעים.
נחמן שי: יש מעמד של רשות ומעמד של עובד מדינה.
נחמן שי: אלה שני סטטוסים שונים.
<אריאל יעקובי: אנחנו רוצים שהוועדה הזאת – גם בהצעה זה כתוב - תקפיד שיסדירו איתנו את כל ההשלכות, כי אנחנו מרגישים שהרכבת מתחילה לנסוע והיא שוכחת את החלק שיעשה ויניע את התהליך הזה.
<אריאל יעקובי: אנחנו מבקשים להיות במרכז העניינים.
<שי באב"ד: רק התייחסות קצרה לגבי הנושא של העובדים.
<שי באב"ד: הרשות השנייה התחילה לפני חודשיים בתהליך בשיתוף פעולה מלא עם העובדים, על מנת לראות איך מייעלים את הגוף של הרשות השנייה בשני היבטים.
<שי באב"ד: ההיבט הראשון זה מבחינת התפקידים של הרשות השנייה והמשימות שיש היום לרשות השנייה, וההיבט השני זה ראייה עתידית לאור מה שקורה בתוך הצוות שאבי מרכז על איך הולך להיראות הגוף המאוחד.
<שי באב"ד: אם לוקחים את שני הגופים, אז במועצת הכבלים והלוויין יש משהו כמו 13 איש, ברשות השנייה יש כ-70 תקנים.
<שי באב"ד: במסגרת החודשיים האחרונים אנחנו בשיתוף פעולה עם ההסתדרות.
<שי באב"ד: דורון הוא הנציג.
אבישי ברוורמן: אנחנו אומרים לכם לעשות את זה.
<שי באב"ד: אנחנו עושים את זה בשיתוף פעולה.
<מיכל רפאלי כדורי: נאמר פה שמועצת הכבלים והלוויין לא קיימת, לא מתפקדת.
גלעד ארדן: התייבשה.
<מיכל רפאלי כדורי: אני חושבת שהמבחן של פיקוח הוא מבחן התוצאה.
<מיכל רפאלי כדורי: הראיה היא שגם הלוויין וגם הכבלים, בכל מה שקשור בהפקות מקור, בז'אנרים עיליים, בכל הפיקוח עלינו בכל השנים האחרונות, כולל בשנים שבהן היו ממלאי מקום שזה למעלה מ-3 שנים, עומדים קלה כחמורה בכללים ואפילו מפיקים מעבר לזה.
אבישי ברוורמן: במקרה הזה זה לא יבש, זה רטוב.
<מיכל רפאלי כדורי: אני לא מדברת על הפרסונות.
<מיכל רפאלי כדורי: הם כולם אנשים מצוינים.
<מיכל רפאלי כדורי: התוצאה היא העבודה שלהם.
<מיכל רפאלי כדורי: אנחנו מקיימים את הפיקוח.
<מיכל רפאלי כדורי: זה מבחן פיקוח.
<יוחאי רוטנברג: אני לא נכנס לעניין של העובדים, אבל מבחינת התקנון הייתי שמח אם היה בין האנשים שנמצאים במועצה מישהו שיבין את הטלוויזיה הקהילתית, כי המועצה אמורה לתמוך הלאה.
<יוחאי רוטנברג: אף אחד לא יודע כמה היא תתמוך.
<יוחאי רוטנברג: בתמיכה הזאת רצוי שיהיה מישהו שמבין ברמת הפיקוח את עמותות השטח למטה ואת ערוץ 98 למעלה.
<אתי בנדלר: אנחנו צריכים להמשיך עם סעיף 6סה.
<אתי בנדלר: עניינו של סעיף 6סד הוא במינוי המועצה לשידורים מסחריים.
<אתי בנדלר: הוא כבר אושר בוועדה.
<אתי בנדלר: תזכירו לוועדה מה הוא קובע, כי זה מבוא לסעיף הבא.
<דנה נויפלד: בדיון הקודם הוצגו הסעיפים שנוגעים להקמת הרשות, לעצם ההקמה שלה, ואת התפקידים.
<דנה נויפלד: דילגנו על ההתחלה והתחלנו מהאמצע, כי אלה הסעיפים שמכוננים את הרשות, מכוננים את הגופים הרלוונטיים לה, קובעים את ההפניות לדברי החקיקה שבהם נקבעו הסמכויות.
<דנה נויפלד: זה התיקון הטכני שהתכוונתי אליו.
<דנה נויפלד: הסעיף שקראנו בפעם הקודמת מדבר על עצם הכינון של הגוף והמסגרת הכללית שהרשות היא זאת שאחראית להסדרת תחום השידורים המסחריים לפי חוק התקשורת וחוק הרשות השנייה.
<דנה נויפלד: אחרי שנקריא את הפרק המרכזי הזה נחזור חזרה ונעשה את התיקונים הטכניים בתוך דברי החקיקה הקיימים, בשביל להתאים את החקיקה לעובדה שיש עכשיו גוף אחד ולא שניים.
<דנה נויפלד: הרשות כוננה בסעיף שכבר הצבעתם עליו.
<דנה נויפלד: דיברנו על מינוי המועצה ועל ההרכב שלה.
<דנה נויפלד: אני מזכירה שיש 11 חברים.
<אתי בנדלר: המינוי הוא על ידי הממשלה.
<דנה נויפלד: המינוי הוא מינוי ממשלה לפי הצעת השר.
<דנה נויפלד: אחרי זה נסביר איך השר מצביע.
<דנה נויפלד: יש ועדה לאיתור מועמדים.
<דנה נויפלד: אנחנו נגיע אליה עוד כמה דקות.
<דנה נויפלד: הצבעתם כבר על הסעיף שמפרט מי הם חברי המועצה, מה הכישורים שלהם ומאיזה תחומים הם מגיעים.
<דנה נויפלד: הסעיף שרועי עכשיו יקריא נוגע לסייגים למינוי חבר מועצה.
<מימון שמילה: הערתי היא לגבי הרכב המועצה, לגבי חברי המועצה.
<מימון שמילה: האם כבר הייתה הצבעה על הנושא הזה?
<מימון שמילה: אני לא יודע אם אפשר לחזור ולבקש על דברים שהצביעו עליהם.
<מימון שמילה: ישבתי עם חברי המועצה לגבי ההרכב.
<מימון שמילה: אנחנו חושבים שחסרים נציגי שילטון מקומי.
<מימון שמילה: זה קיים היום במועצה הנוכחית.
<מימון שמילה: יש תרומה רבה להחלטות שהמועצה מקבלת.
<מימון שמילה: יש אנשים ששייכים למגזרים שונים, מייצגים פריפריות ועצם היעדרותם כרגע זה דבר שעושה חסר גדול להרכב הנוכחי.
<מימון שמילה: הדבר השני שחסר לנו זה נציג שמייצג את הצרכנים וימונה על ידי ארגוני הצרכנים בתוך חברי המועצה.
<מימון שמילה: אם בגלל זה צריך להרחיב את החברים, אז נרחיב את החברים או שזה יבוא במקום אחרים.
<קריאה: אם כבר פותחים את זה, אז גם לנו יש כמה דברים להגיד בעניין הזה.
אבישי ברוורמן: בעניין שעבר?
אבישי ברוורמן: עו"ד בנדלר, אנחנו כבר אישרנו.
<אתי בנדלר: הוועדה אישרה את הסעיף הזה.
<אתי בנדלר: ככל שיושב ראש הוועדה יסכים בכל זאת לשמוע הערות ומי מחברי הכנסת ישתכנע שיש בדברים שנאמרים סיבה טובה לבקש דיון מחדש באותו סעיף, תוגש בקשה לדיון מחדש.
אבישי ברוורמן: אני אתן למבקשים, למרות שהצבענו, רשות דיבור קצרה.
<יורם בן דוד: אנחנו מבקשים שאחד מ-4 נציגי הציבור בעלי מעמד ובעלי ניסיון של 5 שנים לפחות בזיקה לעבודת המועצה בתחום התרבות ייצג את היוצרים והאמנים מתחום המוזיקה והספרות בישראל.
<יורם בן דוד: אני רק מזכיר שנשמט מהצעת החוק הזאת סעיף שמדבר על כך שהשר, בטרם ימליץ לממשלה, יתייעץ עם הארגונים היציגים של האמנים והיוצרים בישראל.
<יורם בן דוד: הסעיף הזה נשמט מהצעת החוק, למרות שהיה קיים.
<ליאור תמאם: אני רוצה להזכיר שטלוויזיה זה בעיקר תרבות ישראלית, אף על פי שאנחנו בדיונים בוועדת הכלכלה, משרד התקשורת וכו'.
<ליאור תמאם: זאת תרבות.
<ליאור תמאם: אני חושב שראוי שיהיו יותר נציגים של תרבות, יותר נציגים שעוסקים בעשייה הטלוויזיונית.
אבישי ברוורמן: מה ההצעה שלך לשינוי?
<ליאור תמאם: אני חושב שצריך שיהיו נציגים של איגודי היוצרים.
<ליאור תמאם: אני רוצה להתייחס למה שאמר מר שמילה.
<ליאור תמאם: נציגי המועצות המקומיות היו רלוונטיים בימים שבהם נפרסו הכבלים בכל הארץ.
<ליאור תמאם: היום אנחנו כבר במקום אחר, במקום שהמועצה עומדת, הכבלים עומדים, הלוויין עומד.
<ליאור תמאם: נדמה לי שזה קצת לצעוד במקום מתוך הרגל.
<דנה נויפלד: חשוב לי להסביר שאין פה ייצוג.
<דנה נויפלד: חברי המועצה הם לא נציגים של מגזרים.
<דנה נויפלד: זו ממש לא הכוונה.
<דנה נויפלד: אין פה כוונה לתת ייצוג למגזרים.
<דנה נויפלד: לבוא ולהגיד: אנחנו רוצים להיות מיוצגים בתוך המועצה, לא עולה בקנה אחד עם הכוונה של החוק.
<דנה נויפלד: מה שכן כתוב זה שהדרישות משניים מנציגי הציבור הן שהם יהיו בעלי מעמד ובעלי ניסיון בתחום היצירה הטלוויזיונית או הקולנועית.
<דנה נויפלד: כן יהיה פה שילוב של גורמים שיש להם הבנה וידע בתחום, אבל לא כמייצגים של מגזר.
<דנה נויפלד: אתם לא שולחים נציגים של הארגונים שלכם לתוך המועצה.
<דנה נויפלד: זאת ממש לא הכוונה.
<דנה נויפלד: לגבי כל מה שקשור לשילטון המקומי.
<דנה נויפלד: אכן במועצת הכבלים והלוויין במתכונתה הקיימת יש נציגים, אולם התפישה, כמו שנאמר כאן, הייתה נכונה בתקופה שבה חברות הכבלים היו חברות אזוריות.
<מיכל רפאלי כדורי: הן היו אזוריות מקומיות.
<מיכל רפאלי כדורי: היו 29 אזורים.
<מיכל רפאלי כדורי: היה צריך לחפור את כל הארץ, להטריד את התושבים.
<מיכל רפאלי כדורי: הכנסת חברי מרכז השלטון המקומי סייעה בעניין הזה.
<דנה נויפלד: עכשיו זה לא רלוונטי יותר.
<דנה נויפלד: דובר פה בהתייעצות לגבי חברי המועצה.
אבישי ברוורמן: לגבי התייעצות עם היוצרים.
<דנה נויפלד: במשך השנים נוצרה פרקטיקה שהתחילה מהחוק אבל אחר כך התפתחה להתייעצות עם גורמים שונים לגבי המועצה.
<דנה נויפלד: מה שזה יצר בחוק הזה ובחוק רשות השידור זה רשימת ארגונים שהייתה מאוד ארוכה.
<דנה נויפלד: מי שבמקרה נכלל ברשימה התייעצו איתו, עם מי שלא נכלל לא התייעצו.
<דנה נויפלד: כאן יש מנגנון אחר לגבי כל מי שרוצה .
<דנה נויפלד: המנגנון אפילו נפתח יותר.
<דנה נויפלד: כל מי שירצה להמליץ על חברים, על מועמדים לחברי המועצה – עוד לא הקראנו את הסעיפים האלה - יוכל לבוא ולהמליץ.
<דנה נויפלד: ההיפך הוא הנכון.
<דנה נויפלד: נכון שהורדנו את הרשימה, אבל הרחבנו אותה.
אבישי ברוורמן: אי חושב שיש פה תבונה.
<רועי ברית: לא ימונה לחבר המועצה – המועצה מי שאינו אזרח ישראלי או תושב ישראל; מי שהוא שר, סגן שר, חבר הכנסת, ראש רשות מקומית או סגנו, או חבר בהנהלה פעילה של מפלגה או בגוף בוחר כהגדרתו בחוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספים), התשי"ט-1959, וכל אדם אחר שיש לו זיקה אישית או עסקית לשר משרי הממשלה או מי שבשלוש השנים שקדמו להצגת המועמדות עסק בפעילות פוליטית;
אבישי ברוורמן: בישיבה הקודמת הערתי שאני מעדיף תושב ישראלי.
אבישי ברוורמן: יש אנשים שמקבלים אזרחות, חיים כל החיים שלהם בחו"ל והם נוכחים נפקדים.
אבישי ברוורמן: אני חושב שיש משמעות לאנשים שנמצאים כאן, נושמים כאן, חיים כאן.
מיכל רוזין: חייב להיות אזרח או תושב.
אבישי ברוורמן: לי מפריע שאדם הוא אזרח ישראלי, יושב כל הזמן בחו"ל, ומנהל פה את - - אוליגרכים מבחוץ ינהלו פה את הכל.
גלעד ארדן: הערתך התקבלה באהבה.
<אתי בנדלר: מה עולה מזה?
<קריאה: למחוק את המילה "או" ולכתוב ו' חיבור.
<אתי בנדלר: לזה משרד המשפטים מתנגד.
<דנה נויפלד: יש פה שתי שאלות שונות.
<דנה נויפלד: יש את השאלה לגבי החלופה.
<דנה נויפלד: אתה הצעת שזה יהיה אזרח ותושב.
<דנה נויפלד: זה מקשה .
<דנה נויפלד: זאת דרישה שהיא דרישה גדולה יותר, כי היא מכוונת לכך שמי שהוא אזרח אך מרכז חייו לא בישראל לא יוכל להיות.
מיכל רוזין: זה מה שהוא רוצה.
<אתי בנדלר: היא לא מאפשרת למישהו שהוא תושב קבע בארץ, למשל תושבי מזרח ירושלים.
אבישי ברוורמן: מה התשובה של משרד המשפטים לבעיית מזרח ירושלים?
<ליאור תמאם: אפשר שמרכז חייו הוא בישראל.
<ליאור תמאם: מרכז חייו זה מונח משפטי.
<קריאה: למה אי אפשר אזרח ותושב כמו שהצעת?
אבישי ברוורמן: בגלל מזרח ירושלים.
<דפנה גלוק: הנוסח הוא להגיד שלא ימונה מי שאינו אזרח ישראלי או מי שניתנו לו אשרה ורישיון לישיבת קבע בישראל לפי חוק הכניסה לישראל, התשי"ג-1952, שאלה הם תושבי הקבע, ובלבד – הבלבד הזה מתייחס לשתי הקטגוריות של אזרח ותושב - שמרכז חייו בישראל.
מיכל רוזין: כך זה קבוע גם בחוק.
אבישי ברוורמן: הכוונה שלא יהיו אזרחים ישראלים בשלט רחוק שינהלו אותנו מבחוץ.
גלעד ארדן: מה ההגדרה של מרכז חייו?
<הילה שמיר: צריך לתקן את סעיף 41, שמחייב את הזכיינים להיות אזרחים או תושבים.
גלעד ארדן: כמה זמן זה צריך להיות?
גלעד ארדן: אם באתי וקניתי עכשיו ערוץ בישראל ואני אומר שישראל הולכת להיות מרכז חיי, האם מאשרים לי לקנות או לא?
אבישי ברוורמן: מה ההוכחה הפיזית, האמפירית?
גלעד ארדן: אני לא מדבר על סתם חבר, אני מדבר על בעל הבית.
<קריאה: השאלה איפה אתה משלם מיסים.
אבישי ברוורמן: היה לנו את אייפקס, שעשתה סיבוב , לא שילמה גרוש ומכרה לסינים.
גלעד ארדן: אני בא ואומר לכם שאני עכשיו הולך לגור פה, רק תנו לי לקנות את ערוץ 1000.
<אתי בנדלר: אם הוא יוכיח שהוא מעביר את מרכז חייו לארץ - -
גלעד ארדן: כמה זמן זה להוכיח?
<אתי בנדלר: בזמן המינוי מרכז חייו צריך להיות בארץ.
<אתי בנדלר: הנגיד שמונה בזמנו הוכיח שמרכז חייו הולך להיות בארץ.
אבישי ברוורמן: מה זה מרכז חייו אמפירית?
מיכל רוזין: שהוא העביר את חייו.
מיכל רוזין: הוא בעל משפחה, הוא חי פה, הילדים שלו פה.
אבישי ברוורמן: גם אם הוא נמצא פה יותר מ-180 יום?
אבישי ברוורמן: שינינו את האזרח או תושב לתיקון גלוק.
<הילה שמיר: צריך לדון בזה גם בסעיף הבא.
אבישי ברוורמן: אני מעלה להצבעה את פסקה (1) עם התיקון שאומר שיהיה פה אדם שמרכז חייו כאן.
אבישי ברוורמן: לא נעשה שהנוכחים הנפקדים ינהלו אותנו מחו"ל.
<לאה ורון: חבר הכנסת נחמן שי מצביע במקום חבר הכנסת איציק שמולי.
<לאה ורון: נמנעים –אין
<לאה ורון: לגבי סעיף (2) אין בעיה.
<לאה ורון: אנחנו לא רוצים שרים, סגני שרים, ח"כים וכאלה.
<רועי ברית: מי שהוא חבר הוועדה לאיתור מועמדים;
<רועי ברית: מי שהוא עובד של בעל רישיון לשידורים מסחריים או בעל עניין בתאגיד שהוא בעל רישיון לשידורים מסחריים, ולעניין חבר המועצה שאינו יושב ראש המועצה – גם אני שהוא עובד הרשות;
<אתי בנדלר: דנה, אין סיכוי שתמונה מועצה לפני שיינתנו רישיונות לשידורים מסחריים, כלומר כל עוד הם בעלי זיכיון?
<אתי בנדלר: מדובר כאן על מי שהוא עובד של בעל רישיון לשידורים מסחריים.
<אתי בנדלר: כרגע הם בעלי זיכיון, לא בעלי רישיון.
<דנה נויפלד: ההגדרה בעמוד 1 שכבר הוצבעה כוללת הגדרה חדשה לבעל רישיון לשידורים מסחריים.
<דנה נויפלד: היא חלה גם על מי שהוא מורשה לשידורים.
<דנה נויפלד: מורשה לשידורים הוא בעל זיכיון ובעל רישיון.
<אתי בנדלר: זה מכוסה?
אבישי ברוורמן: מי בעד (4)?
אבישי ברוורמן: נמנעים – אין סעיף (4) אושר
<רועי ברית: מי שהורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה, אין הוא ראוי לכהן כחבר המועצה;
<קריאה: כמה חמורה העבירה?
<אתי בנדלר: מה קורה עם מי שהוגש נגדו כתב אישום בעבירה שלפי נסיבותיה אין הוא ראוי?
<אתי בנדלר: יש לזה התייחסות בהמשך?
<אתי בנדלר: האם אפשר למנות אותו כחבר מועצה?
מיכל רוזין: מה זה "מהותה, חומרתה ונסיבותיה"?
<אתי בנדלר: לזה יש הרבה פסיקה.
<אתי בנדלר: זה מה שנקרא בעבר עבירה שיש עימה קלון.
<אתי בנדלר: זה הביטוי המודרני.
<אתי בנדלר: העניין הוא שמתייחסים כאן רק למי שהורשע כבר.
<אתי בנדלר: אני שואלת מה עם מי שהוגש נגדו כתב אישום בעבירה כזאת.
<אתי בנדלר: החקיקה היום מתרחבת לכיוון הזה.
<דנה נויפלד: נכון, החקיקה מתרחבת.
<דנה נויפלד: החקיקה הזאת היא חקיקה שהתחילה בשנת 2012.
<דנה נויפלד: לשיקול הוועדה אם היא רוצה להרחיב את זה גם לעניין - -
אבישי ברוורמן: חברת הכנסת מיכל רוזין, אנא תחליפי אותי.
<דנה נויפלד: כמו שאמרה היועצת המשפטית, יש היום בדברי חקיקה שונים מחשבה על הרחבה גם לעניין כתב אישום.
<דנה נויפלד: כמו שאמרה היועצת המשפטית של הרשות השנייה, יש פנים לכאן ולכאן.
<דנה נויפלד: זה לשיקול דעת הוועדה, אלא אם כן השר סבור אחרת.
<אתי בנדלר: אני אסביר את הסוגיה.
<אתי בנדלר: מדובר כאן על מינוי חברי מועצה.
<אתי בנדלר: בהתאם למה שהוצע כאן, מי שהורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה ונסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר מועצה, לא ניתן למנות אותו כחבר מועצה.
<אתי בנדלר: שאלתי מה קורה עם מישהו שהוגש נגדו כתב אישום בעבירה כזאת.
גלעד ארדן: כמה שנים?
<קריאה: זה תלוי ועומד.
<אתי בנדלר: זה עומד ואין הרשעה.
<אתי בנדלר: השאלה אם ראוי למנות אדם כזה כחבר מועצה.
<אתי בנדלר: מצד אחד, חזקת חפות עומדת לו.
<אתי בנדלר: מצד שני, יש היום הרחבה של החקיקה בנושא הזה גם להגשת כתבי אישום, שנבעה - -
גלעד ארדן: השאלה קצת מוזרה, גברתי, כי רשות החברות והוד מעלתו השופט ברנר מרשים לעצמם לפסול אנשים גלי בלי שהחוק - - אם יש נגדו כתב אישום או פחות מזה, הם מחליטים לפסול אותו גם ככה.
גלעד ארדן: החקיקה לא כל כך משנה דה פקטו.
מיכל רוזין: צריך להגיד מה אנחנו אומרים בחוק.
<אתי בנדלר: ככל שלדעת הממונה כתב האישום שהוגש - -
גלעד ארדן: איזה ממונה?
<אתי בנדלר: מי שממנה, כשהשר הוא הממליץ בפני הממשלה.
<אתי בנדלר: אם לדעת השר כתב האישום שהוגש נגד אדם הוא בעבירה כזאת שמפאת חומרתה, נסיבותיה, מהותה לא ראוי למנת אותו, אז אני חושבת שכדאי שהדברים ייאמרו ולא להשאיר את זה לשיקול דעת הוועדה.
גלעד ארדן: מה עמדתכם?
גלעד ארדן: אתם בעד?
<דפנה גלוק: זה תואם את הסטנדרט של ההערות שקיבלנו לחקיקה.
מיכל רוזין: מה ההצדקה לכך לעומת זכות החפות?
גלעד ארדן: שהפרקליטות תוכל לחסל את הקריירה של אנשים גם בלי שהם יורשעו בבית המשפט.
גלעד ארדן: זה מקדים את שלב ההרשעה שלב אחד אחורה.
<דפנה גלוק: אנחנו מתייחסים פה לא ביחס לאדם שהוא עובד.
<דפנה גלוק: הזכות והפגיעה בסיטואציה של מינוי למועצה, להבדיל מסיטואציה של קבלה לעבודה או דברים מהסוג הזה, היא טיפה שונה.
<דפנה גלוק: לגבי היושב-ראש לא הייתי אומרת בהכרח את אותו דבר.
מיכל רוזין: מה קורה אם אחרי שהוא מונה מתחיל ההליך?
מיכל רוזין: האם הוא מושעה?
<הילה שמיר: בדרך כלל כאשר נכנס אחד מהסייגים תוך כדי הכהונה - -
מיכל רוזין: זה גם מפסיק כהונה.
<דנה נויפלד: כן, אם יכניסו את התיקון.
<דנה נויפלד: בגלל שזה התנאי לכהונה, צריך להתקיים התנאי בכל זמן.
<דנה נויפלד: זאת גם תהיה עילה להפסקת הכהונה.
מיכל רוזין: זאת ההמלצה של משרד המשפטים מהיום לכל החקיקה לגבי מינויים?
<דפנה גלוק: זאת המלצה לגבי חברי מועצה שאינם עובדים של הגוף, שאז רמת הפגיעה בהם שונה לחלוטין.
<דפנה גלוק: במקרה שלנו יש איזו שהיא תסבוכת.
<דנה נויפלד: היום יש השעיה אם הוגש כתב אישום.
<דפנה גלוק: במקרה שלנו זה מעט שונה, כי יושב-ראש המועצה הוא עובד של הגוף, הוא עובד מדינה.
<דפנה גלוק: לגבי עובדי המדינה ההמלצה היא לא להחיל את הסטנדרט הזה.
<דפנה גלוק: לגבי עובדי מדינה ההמלצה היא שזה לא מניעה - - כמובן שבקבלה של עובד יש מכלול שיקולים שונה.
<דפנה גלוק: בוודאי שאם הוגש כתב אישום העילה היא השעיה ולא הפסקת עבודה.
<דנה נויפלד: היום הגשה של כתב אישום גוררת אחריה השעיה של חבר המועצה.
<דנה נויפלד: אם תהיה עילה שלא למנותו, כשיוגש נגדו כתב אישום במהלך כהונתו תופסק כהונתו.
<אתי בנדלר: אני רוצה לחדד את הדברים, כי יש כאן הוראה מפורשת בהצעת החוק.
<אתי בנדלר: תסתכלו רגע בסעיף 6עב(ג): "הוגש כתב אישום נגד חבר המועצה בעבירה כאמור בסעיף 6סה(5), רשאי השר להשעותו מכהונתו.
<אתי בנדלר: ." זו לא הפסקת כהונה אוטומטית, אלא שיקול דעת.
<דנה נויפלד: אמרתי עילה.
<אתי בנדלר: עילה להפעלת שיקול דעת.
מיכל רוזין: זו כרגע לא עילה לאי מינוי.
מיכל רוזין: אנחנו רוצים לדבר על המינוי.
<הילה שמיר: זה האיזון שהוצע על ידי משרד התקשורת.
<הילה שמיר: זה לא דבר שימנע מלקיים עילה, אבל הוא יהיה בשיקול דעת במידה - -
מיכל רוזין: אין היגיון למנות מישהו שהוא תוך כדי הליך והוגש נגדו כתב אישום ולאפשר הפסקה תוך כדי כהונה.
מיכל רוזין: יש פה סתירה פנימית בכך שאני יכול למנות מישהו שיש נגדו כתב אישום, אבל אני יכול להשעות מישהו שהוא כבר ממונה.
מיכל רוזין: אין בזה היגיון.
מיכל רוזין: יש פה סתירה.
<דנה נויפלד: זה קצת מוזר יהיה למנות מישהו שמיד נצטרך להשעות אותו.
<דנה נויפלד: זה לא כל כך הגיוני.
מיכל רוזין: באותו זמן אתה יכול למנות מישהו שיש נגדו כתב אישום.
<דנה נויפלד: מיד נצטרך להשעותו.
<דנה נויפלד: השאלה שהעלית היא שאלה של סבירות מינוי.
<דנה נויפלד: למנות מישהו שמיד משעים אותו זה קצת מוזר.
מיכל רוזין: אני דיברתי על זה שבאותו זמן את ממנה מישהו אחד ואת השני את משעה על אותה סיבה שאת לא יכולה לא למנות את הראשון.
<דנה נויפלד: אם הממשלה ממנה היום מישהו שיש נגדו כתב אישום, היא צריכה להשעותו או לשר תהיה סמכות להשעותו.
<דנה נויפלד: מה שהיועצת המשפטית של הוועדה מציעה כרגע זה רף מחמיר יותר.
<דנה נויפלד: זה להחלטת השר והוועדה אם להחמיר את הרף.
מיכל רוזין: כבוד השר, מה אתה אומר?
מיכל רוזין: בהצעה החדשה אתה יכול להשעות, או מן הראוי שתשעה?
גלעד ארדן: הבעיה שלי היא שיקול הדעת לגבי אופי כתב האישום.
<אתי בנדלר: זה לשיקול דעתך.
<דפנה גלוק: זה שיקול הדעת של הגורם הממנה.
<דנה נויפלד: זה לא שכל כתב אישום - -
<אתי בנדלר: בוודאי שלא.
<אתי בנדלר: זה רק אם אדוני השר סבור שהעבירה שבשלה הוגש כתב אישום היא כזאת שמפאת מהותה, חומרתה ונסיבותיה - -
<קריאה: מה זה אומר המשפט הזה?
<קריאה: .
מיכל רוזין: יש עימה קלון.
<קריאה: שיהיה כתוב שיש עימה קלון.
<אתי בנדלר: אנחנו מעבירים את שיקול הדעת אליך במקום לוועדה.
מיכל רוזין: בהפסקת כהונה המשרד כן הכניס את זה.
<דנה נויפלד: זה שיקול דעת של הגורם הממנה.
<דנה נויפלד: ייתכן שבנסיבות שבהן הוגש כתב אישום לא ראוי שאותו אדם ימשיך לשמש כחבר מועצה.
<דנה נויפלד: אני מפרידה מהעובדים.
מיכל רוזין: וראוי למנות אותו על אותו כתב אישום?
<דנה נויפלד: בכל מקרה.
מיכל רוזין: נכון, זה בכל מקרה.
מיכל רוזין: בדיוק, צריך להשוות בין הדברים.
מיכל רוזין: להפסיק כהונה אתה יכול ולמנות אתה לא יכול?
מיכל רוזין: אין היגיון.
מיכל רוזין: צריך יישור קו, או כך או כך.
גלעד ארדן: מבחינתי, אלא אם כן תסבירו לי אחרת, זה מכלל הן אתה שומע לאו.
גלעד ארדן: אם הגשתי מועמד שיש נגדו כתב אישום והחלטתי שכתב האישום הזה הוא כתב אישום שיש עימו קלון, ועדת ברנר לא תוכל אחרי זה להחליט לעשות עלי אובר רולינג, אלא רק בג"ץ.
<דנה נויפלד: אני לא יועצת משפטית של ועדת ברנר.
גלעד ארדן: זה לא כך?
גלעד ארדן: אני עומד במבחן הציבורי, נכון?
גלעד ארדן: מיניתי מישהו, הגשתי מישהו.
גלעד ארדן: הבדיקה שלהם היא לא על כתב האישום שלו.
גלעד ארדן: אם מישהו חושב שהחלטתי לא סביר, שיעתור לבג"ץ.
<דנה נויפלד: אנחנו בודקים את המשמעות.
<אתי בנדלר: אני חושבת שקודם כל צריך לתת את שיקול הדעת לשר להחליט על העניין הזה.
מיכל רוזין: אם נותנים על הפסקת כהונה, חייבים לתת על מינוי.
מיכל רוזין: אם לא נותנים על מינוי, אי אפשר לתת על הפסקת כהונה.
גלעד ארדן: חברת הכנסת רוזין, יש דברים שאי אפשר – לא מציעים את זה פה - לגבור על חוק החברות הממשלתיות שחל על תאגידים.
גלעד ארדן: יש ועדה לבדיקת מינויים בראשות שופט.
גלעד ארדן: מי שאני אציע או שיציעו לי ואני אאמץ צריך לעמוד בדרישות חוק החברות הממשלתיות.
גלעד ארדן: זה לא שיקול דעתי.
גלעד ארדן: פה מכניסים משהו שהוא מעורפל, הוא לא קיים בחוק החברות הממשלתיות, למיטב ידעתי.
גלעד ארדן: עושים פה איזו שהיא ספציפיקציה שאומרת שכתב אישום ניתן על בסיסו.
<אתי בנדלר: זה כבר הוכנס במספר חיקוקים.
גלעד ארדן: בסדר, אז תכניסו.
גלעד ארדן: לטובת דברי ההסבר העתידיים של מדינת ישראל אני אומר שההבנה שלי היא שאם השר יחליט את זה, ועדת ברנר לא בודקת את זה.
גלעד ארדן: אם יחשבו שלא סביר, שיעתרו לבג"ץ.
<אתי בנדלר: מה שמוצע בסעיף (5) זה להרחיב ולכתוב שמי שהוגש נגדו כתב אישום או שהורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר המועצה.
מיכל רוזין: אני מעלה את זה להצבעה.
מיכל רוזין: מי בעד?
מיכל רוזין: בעד – פה אחד
מיכל רוזין: נמנעים –אין
<רועי ברית: מי שקשור, במישרין או בעקיפין, בעצמו אל עייד קרובו, סוכנו, שותפו, או תאגיד שאחד מהאמורים הוא בעל עניין או מנהל בו, בחוזה או בעסקה מהותיים עם הרשות או עם בעל רישיון לשידורים מסחריים;
<ירמיהו קדושי: כתוב פה שידורים מסחריים.