GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דודי קופל: (א) ניתנה לבעל מקרקעין הודעה על כוונה להיכנס למקרקעין לצורך ביצוע פעולה קלה, רשאי הוא להגיש למנהל, בתוך 30 ימים ממועד מתן ההודעה כאמור, התנגדות לכניסה למקרקעין (בסעיף זה- התנגדות).
<דודי קופל: (ב) המנהל ישלח למקים או למפעיל, לפי העניין, העתק של התנגדות בעל מקרקעין שהוגשה לו לפי סעיף קטן (א), בסמוך להגשתה.
<דודי קופל: (ג) המנהל רשאי, לאחר שנתן למקים או למפעיל, לפי העניין, ולבעל המקרקעין, הזדמנות להשמיע את עמדותיהם בכתב או בעל פה" – "בכתב או בעל פה" נוסף על פני הנוסח – "לקבל את ההתנגדות, כולה או חלקה, לדחותה או להתנות את הכניסה למקרקעין בתנאים, והכל בשים לב לקיומן של חלופות סבירות לביצוע הפעולה, לרבות לעניין מיקום ביצוע הפעולה ומועד ביצועה, ובהתחשב בנזק אשר עלול להיגרם בשל הפעולה או בשל אי-ביצועה.
<דודי קופל: (ד) המנהל ייתן את החלטתו המנומקת לפי סעיף קטן (ג), בתוך 21 ימים מתום התקופה להגשת ההתנגדות, או בתוך 21 ימים מיום שהתקיים דיון בהתנגדות ככל שהתקיים, לפי המאוחר, ובלבד שההחלטה תינתן לא יאוחר מ- 30 ימים מתום התקופה להגשת התנגדות, וישלח אותה לבעל המקרקעין ולמקים או למפעיל, לפי העניין.
אבישי ברוורמן: מילות הסבר ואם יש התייחסות.
<דודי קופל: כאן אנחנו מדברים על הפרוצדורה לעניין פעולות קלות.
<דודי קופל: מאחר שכאמור הפעולות האלה הן פעולות פחות פולשניות צריך התנגדות אקטיבית מצד בעל המקרקעין כדי למנוע מהמקים או המפעיל להיכנס למקרקעין.
<דודי קופל: במידה שהוגשה התנגדות כזאת מפורטת כאן הפרוצדורה של הדיון בפני המנהל, כולל לוחות הזמנים להגשת ההתנגדות ולוחות הזמנים לקבלת ההחלטה בהתנגדות שהוגשה.
<דודי קופל: בסעיף מאוחר יותר אנחנו נראה שיש גם אפשרות לבצע הארכת מועדים ואנחנו נגיע לך.
<נועה סרברו: אנחנו רק מבקשים להוסיף עוד סעיף קטן בסעיף הזה ובסעיף הבא – זה פשוט תיקון נוסח כי זה הופיע בסעיף אחר בהמשך – שיאמר שאין בהגשת עתירה מינהלית על החלטת המנהל כדי לעכב את השימוש בסמכות לפי החלטת המנהל, אלא אם כן הורה בית משפט אחרת.
אבישי ברוורמן: מקובל עליך, עו"ד קופל?
<דודי קופל: בהחלט.
<יערה למברגר: זה היה ב14יא, בסעיף הערעור, העברנו את זה פשוט בגלל שינויים בסעיפי העתירה.
<יערה למברגר: בעד – פה אחד
אבישי ברוורמן: אנחנו עוברים לסעיף 14ו - "בקשה לקבלת הרשאה לכניסה למקרקעין".
<דודי קופל: "בקשה לקבלת הרשאה לכניסה למקרקעין 14ו.
<דודי קופל: (א) ניתנה לבעל מקרקעין הודעה בדבר כוונה להיכנס למקרקעין לצורך ביצוע פעולה משמעותית, ובעל המקרקעין לא הודיע למקים או למפעיל, לפי העניין, על הסכמתו לכניסה למקרקעין, או שהודיע על התנגדותו לכניסה כאמור, בתוך 30 ימים ממועד מתן ההודעה, רשאים מקים או מפעיל, לפי העניין, לפנות למנהל בבקשה לקבל הרשאה לכניסה למקרקעין לצורך ביצוע הפעולה (בסעיף זה - בקשת הרשאה לכניסה למקרקעין).
<דודי קופל: (ב) מקים או מפעיל שפנה למנהל בבקשת הרשאה לכניסה למקרקעין (בסעיף זה- מבקש), ימסור לבעל המקרקעין העתק מהבקשה כאמור.
<דודי קופל: (ג) המנהל רשאי, לאחר שנתן למבקש ולבעל המקרקעין הזדמנות להשמיע את עמדותיהם בכתב או בעל פה, לקבל בקשת הרשאה לכניסה למקרקעין, לדחותה או להתנותה בתנאים, והכל בשים לב לחלופות סבירות לביצוע הפעולה המנויה בבקשה, לרבות לעניין מיקום ביצוע הפעולה ומועד ביצועה, ובהתחשב בנזק אשר עלול להיגרם בשל הפעולה או בשל אי-ביצועה,.
<דודי קופל: (ד) המנהל ייתן את החלטתו המנומקת לפי סעיף קטן (ג), בתוך 21 ימים מיום הגשת בקשת הרשאה לכניסה למקרקעין לפי סעיף קטן (א), או בתוך 21 ימים מיום שהתקיים דיון בבקשה כאמור ככל שהתקיים, לפי המאוחר, ובלבד שההחלטה תינתן לא יאוחר מ- 30 יום מיום הגשת בקשת ההרשאה לכניסה למקרקעין, וישלח אותה לבעל המקרקעין ולמקים או למפעיל, לפי העניין.
<דודי קופל: " גם כאן נוסיף את אותו סעיף שנועה ציינה קודם.
אבישי ברוורמן: מספר מילות הסבר והתייחסות, בבקשה.
<דודי קופל: כאן מדובר על פעולות משמעותיות, שהן פעולות יותר פולשניות.
<דודי קופל: בדומה לסעיף הקודם גם כאן יש את הפרוצדורה שמאפשרת כניסה למקרקעין.
<דודי קופל: השינוי המשמעותי ביותר הוא שאין צורך בהתנגדות אקטיבית של בעל המקרקעין.
<דודי קופל: אם בעל המקרקעין לא הסכים באופן מפורש לכניסה למקרקעין אז יש צורך לבוא למנהל ולבקש אישור.
אבישי ברוורמן: יש מישהו רוצה להתייחס?
אבישי ברוורמן: אנחנו עוברים לסעיף 14ז – "פעולת חיזוק מורכבת", בבקשה.
<דודי קופל: "פעולת חיזוק מורכבת 14ז.
<דודי קופל: (א) מקים או מפעיל אשר מבקש לבצע פעולת חיזוק מורכבת, יבקש את הסכמתו של בעל המקרקעין להיכנס למקרקעין לצורך ביצוע פעולת חיזוק מורכבת; בבקשה כאמור יפורטו הפעולות שביצוען מתבקש, העיתוי המשוער לתחילת ביצוע הפעולה ומשך הזמן המשוער שבו לא ניתן יהיה לעשות שימוש במבנה או בחלק ממנו ותצורף לה חוות דעת הנדסית בדבר פעולות החיזוק הדרושות ומשכן" – וכאן יש שינוי בנוסח – "והצעה לפיצויים ולשיכון חלוף שלדעת המקים או המפעיל כאמור ראוי להעניק לבעל המקרקעין.
<אתי בנדלר: אני רוצה להבין את "משך הזמן המשוער", תכף אנחנו נחזור לזה.
אבישי ברוורמן: נמשיך את הקריאה קודם.
<דודי קופל: "(ב) התבקשה הסכמתו של בעל המקרקעין כאמור בסעיף קטן (א), ולא הודיע בעל המקרקעין בתוך 30 ימים ממועד הבקשה על הסכמתו לכניסה למקרקעין, או שהודיע על התנגדותו לכניסה כאמור, רשאי המקים או המפעיל, לפי העניין, לפנות לוועדה בבקשה לקבל הרשאה לכניסה למקרקעין לצורך ביצוע פעולת החיזוק המורכבת (בסעיף זה – הבקשה).
<דודי קופל: (ג) מקים או מפעיל שהגיש בקשה, ימסור לבעל המקרקעין העתק מהבקשה, בצירוף הודעה כי הוא רשאי להגיש לוועדה את התנגדותו לבקשה תוך 30 ימים" – ולא 21.
אבישי ברוורמן: במקום 21 – 30 ימים.
<דודי קופל: "(ד) הוגשה הבקשה לוועדה, תקיים הוועדה, בתוך 40 ימים" – ולא 30 – "דיון בבקשה, אליו יוזמנו המקים או המפעיל ובעל המקרקעין; הוועדה תמסור למבקש ולבעל המקרקעין את החלטתה בתוך 21 ימים ממועד הדיון.
אבישי ברוורמן: נשאר 21 כאן?
אבישי ברוורמן: לא 30?
<דודי קופל: כן, נשאר 21.
<דודי קופל: "(ה) הוועדה רשאית, לקבל בקשה, לדחותה או להתנותה בתנאים, בשים לב לחלופות סבירות לביצוע הפעולה המנויה בבקשה, לרבות לעניין מיקום ביצוע הפעולה ומועד ביצועה, ובהתחשב בנזק אשר עלול להיגרם בשל הפעולה או בשל אי-ביצועה, ובלבד שלא תאשר את הבקשה אלא אם שוכנעה כי קיים צורך לבצע פעולת חיזוק מורכבת לשם הגנה על חיי אדם או מניעת נזק משמעותי לרכוש.
<דודי קופל: (ו) החליטה הוועדה לקבל את הבקשה, תקבע בהחלטתה גם את תקופת הפינוי, שלא תעלה על 9 חודשים, ואת שיעור הפיצויים לו יהיה זכאי בעל המקרקעין לפי סעיף קטן (ז); הוועדה רשאית להאריך את תקופת הפינוי בתקופות נוספות שלא יעלו על 9 חדשים במצטבר, על פי בקשת המבקש, אם ראתה שיש הצדקה לכך מחמת מורכבות פעולות החיזוק או מטעמים מיוחדים אחרים שיירשמו.
<דודי קופל: " – כאן תוספת: "על החלטת הוועדה להאריך את תקופת הפינוי - - -
<אתי בנדלר: לא רק על החלטה, על בקשה לפי סעיף קטן זה - "על בקשה והחלטה לפי סעיף קטן זה".
<דודי קופל: "והחלטה לפי סעיף יחולו הוראות סעיפים קטנים (ג) עד (ה), בשינויים המחויבים.
<דודי קופל: (ז) הפיצויים בגין פינוי מקרקעין לפי סעיף זה יחושבו לפי פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור), 1943 וחוק לתיקון דיני הרכישה לצרכי ציבור, תשכ"ד-1964; לעניין זה יראו זאת כחישוב פיצויים במקרה של הפקעה זמנית של זכויות חזקה ושימוש, והכל בשינויים המחויבים; ואולם לא יפונה בית מגורים אלא לאחר שהועמד שיכון חלוף סביר לבעל המקרקעין שהתגורר בבית במועד החלטת הוועדה, או, אם רצה בעל המקרקעין האמור בכך, לאחר ששולמו לו או לזכותו פיצויים כדי השגת שיכון חלוף סביר.
<דודי קופל: " אני מבקש להוסיף את (ח): "(ח) לא תבוצע פעולת חיזוק מורכבת במקרקעין המוחזקים בידי מערכת הביטחון, אלא לאחר שניתן לכך אישור מראש של הגוף המוסמך לכך על פי דין לגבי אותו מקום.
<לאה ורון: אחד מהשניים – או שאתם ממציאים לוועדה נוסח או שאתם קוראים את הנוסח יותר לאט.
אבישי ברוורמן: עו"ד למברגר, כשאנחנו נגמור את כל החוקים את תדברי קצת יותר לאט.
<יערה למברגר: תיקון הבהרה קטן ב-(ד): "הוגשה הבקשה לוועדה, תקיים הוועדה, בתוך 40 ימים מיום הגשת הבקשה כאמור בסעיף קטן (ג)".
<יערה למברגר: שיהיה ברור 40 ימים מיום הגשת הבקשה.
<דודי קופל: "מיום הגשת הבקשה" זה מספיק.
<אתי בנדלר: אני רק מבקשת להבין את עניין התוספת שהוספת "הזמן המשוער".
<אתי בנדלר: בוא נגיד שהוא נותן על סמך זה שהבטיחו לו, או בבקשה שפנו אליו לקבל את הסכמתו, הצהירו שהזמן המשוער לביצוע העבודה הוא 7 ימים והוא נתן את הסכמתו בין היתר על סמך הזמן הזה, עכשיו תגידו: אבל זה היה משוער, לא היתה כאן החלטה, בפועל אנחנו צריכים עוד שבוע, ועוד שבועיים ועוד שלושה.
<אתי בנדלר: לא ברור לי אם הבקשה להארכה מתייחסת לנושא הזה.
<אתי בנדלר: אני מאוד לא אוהבת את המילה "משוער", "משוער" זה נדמה לנו, נראה לנו, אנחנו מעריכים.
<אתי בנדלר: כשמבקשים הסכמה לביצוע הפעולות במקרקעין של אחרים, בעל המקרקעין צריך לדעת לכמה זמן נכנסים למקרקעיו.
אבישי ברוורמן: האם זה guesstimate, estimate, מה זה?
אבישי ברוורמן: עו"ד קנקה, בבקשה.
<ענבל קנקה: הסוגיה של הסעיף הזה מדברת למעשה על פעולות חיזוק מורכבות שנועדו למעשה לשמור גם על חיי אדם, המשמעות שלהן היא ביצוע חיזוקים.
<ענבל קנקה: כמובן שכאשר מגדירים ומתכוונים מראש לאותו זמן משוער, גם אם מדובר על שבוע, שבועיים, חודש, או אפילו מספר שעות מוגדר, כיוון שמדובר בפעולות מורכבות ולעיתים כשאנחנו נכנסים לתוך השטח ולביצוע העבודות מסתבר שצריך לבצע פעולה זו אחרת או להביא מתקן כזה ואחר כדי לבצע את אותן פעולות, לפעמים יש שינויים בשטח.
<ענבל קנקה: כל הפעולות, כאשר הן מתבצעות בחצרים של אדם, מתבצעות בתיאום עמו, גם כשאנחנו מתקבלים את ההסכמה שלו מראש, כדי לשמור גם על הרכוש שלו וגם כדי לוודא שלא נכנסים לאותו מקום אנשים שאין בהם צורך.
<ענבל קנקה: ולכן, הקביעה מראש שמדובר בזמן משוער, כדי שלא תגביל את אופן ביצוע העבודות בהמשך, אני חושבת שהיא הכרחית לאופן ביצוע העבודות.
<אתי בנדלר: כשתהיה כאן הוראה שכל סטייה מחייבת תיאום עם בעל המקרקעין אז יכול להיות שתפיסי את דעתי אבל זה לא מופיע כאן בשום מקום.
<אתי בנדלר: זה שאתם מתנהגים בשטח בצורה ראויה ועורכים הידברות עם בעלי המקרקעין זה בוודאי ירשם לזכותכם אבל אנחנו מדברים כרגע על קביעת נורמות מחייבות בחוק.
אבישי ברוורמן: מה שאני מבקש, כמו שאומרים לא מכס המשפט, איך אתם תעשו את הדבר הזה שלפעמים ה-guesstimate הוא מצוין אבל אם באמת היתה פה טעות באומדן רציני, או אפילו משמעותית, ואתם תגדירו מה - - -
<אתי בנדלר: לא, בכלל, אני לא מבינה מה זה "זמן משוער".
<אתי בנדלר: הם אומרים: אנחנו הולכים לעשות פעולות כאלה וכאלה, גם זה יכול להיות משוער ויסתבר אחר כך שיש סטייה מזה – משחקים כאן בכאילו?
אבישי ברוורמן: עו"ד למברגר, הבנת את הבעיה, מה הפתרון שאת מציעה?
<יערה למברגר: אולי במקום לדבר על משוער נדבר על טווח.
<יערה למברגר: הם יבואו לבעל המקרקעין עם טווח זמנים והוא ידע מראש שזה טווח, זה ינוע בין "איקס" ל"וואי", הוא יודע את הטווח.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת שבמקרה הזה מתחמים את זה.
<יוסי אוחנה: לא שהם יגידו לו 10 חודשים כשהם יכולים לעשות את העבודה בחודש.
<יערה למברגר: אז הוא לא יסכים, זו הצעה, יש לנו אינטרסים שהוא יסכים.
אבישי ברוורמן: יש לנו שתי אפשרויות: דבר אחד, אומדן משוער – זה היה.
אבישי ברוורמן: דבר שני, לתחום את זה, חסם תחתון, חסם עליון.
אבישי ברוורמן: מה ההצעה השלישית?
<אתי בנדלר: אבל זה אותו דבר, משך הזמן זה אותו דבר.
<אתי בנדלר: עד 10 ימים זה כבר - - -
<ימית קליין: אבל הוא מראש יודע את מה שאת אומרת, שהוא צפוי גם לזמן ארוך יותר.
<אתי בנדלר: אני צריכה לדעת את נקודת המקסימום לצורך העניין.
<אתי בנדלר: כשאת אומרת משך זמן, אף אחד לא יכעס אם זה ייקח פחות.
אבישי ברוורמן: עו"ד קנקה, מה הפתרון?
<ענבל קנקה: לוועדה יש סמכות גם לפי סעיף קטן (ה) לקבל בקשה, לדחות אותה או להתנותה בתנאים.
<ענבל קנקה: אני מצעה שלוועדה גם תהיה סמכות להאריך את משך הביצוע וכמובן בהסתמך על פניות פנים שהוא תקבל.
<אתי בנדלר: הוא נתן את הסכמתו בהתחשב בכך שנאמר לו שהפעולות יבוצעו במשך שבוע.
<ענבל קנקה: נכון, ואם יש צורך להאריך אותן והוא לא מוכן לאותה הארכה אז הוא יכול לגשת שוב לוועדה.
<אתי בנדלר: אבל אם הנוסח יהיה כפי שהוצע כאן – בערך שבוע, משערים שזה יהיה שבוע - - -
אבישי ברוורמן: ופתאום זה חודשיים.
<אתי בנדלר: אז הוא נתן מראש, אם הוא היה יודע שזה יהיה מעבר לשבוע הוא היה נערך אחרת לעניין הזאת.
<ענבל קנקה: בכל מקרה אבל הוא מקבל דיור חלוף.
<לאה ורון: הם יכולים לומר "שלא יעלה על"?
<אתי בנדלר: מקסימום.
<ענבל קנקה: הבעיה היא שלעיתים יש מקרים שבאמצע העבודות מתגלה תשתית מסוימת או אתר עתיקות למשל.
<אתי בנדלר: אוקיי, אז תתאמו אתו והלאה.
<ענבל קנקה: נכון, אז הרעיון הוא ללכת לוועדה ולקבל את האישור שלה.
<דודי קופל: אנחנו יכולים לוותר כאן על המילה "משוער".
<אתי בנדלר: מוותרים על המילה "משוער", גמרנו.
<אתי בנדלר: זה הוסף פשוט אחרי הדיונים של אתמול.
אבישי ברוורמן: אין "משוער", דודי קופל, אתה כל כך חכם, תודה.
אבישי ברוורמן: אין "משוער", גמרנו.
אבישי ברוורמן: אם כך, אני רואה שכולם שותקים אז שתיקה כהסכמה.
אבישי ברוורמן: אנחנו מתקדמים לסעיף 14ח – "כניסה למקרקעין לצורך ביצוע פעולה דחופה".
<דודי קופל: "כניסה למקרקעין לצורך ביצוע פעולה דחופה 14ח.
<דודי קופל: (א) על אף האמור בסעיפים 14ב עד 14ו, מקים מסילת ברזל או מפעיל מסילת ברזל יהיו רשאים להיכנס למקרקעין לצורך ביצוע פעולה המנויה בסעיף 14ב(א)(1) עד (10) אף אם לא התקיימו התנאים לפי סימן זה, כולם או חלקם, בהתקיים שניים אלה: (1) מקים מסילת הברזל או מפעיל מסילת הברזל, לפי העניין, מצאו כי קיים צורך דחוף לביצוע פעולה במקרקעין והפעולה חיונית לשם מניעת סכנה מיידית למסילת ברזל, לסביבתה, להליכי ההקמה או הבניה של המסילה, לשלום הציבור או לבריאותו (בסעיף זה - פעולה דחופה); (2) מקים מסילת הברזל או מפעיל מסילת הברזל, לפי העניין, דיווחו לבעל המקרקעין ולמנהל על כניסתם למקרקעין, בהקדם האפשרי בנסיבות העניין, והמנהל נתן לבעל המקרקעין הזדמנות לטעון את טענותיו בכתב או בעל פה בהקדם האפשרי לאחר הכניסה למקרקעין, ולא יאוחר מ- 72 שעות מתחילת ביצוע הפעולה הדחופה.
<דודי קופל: (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א) - (1) לא תבוצע פעולה דחופה במקרקעין לפי סעיף זה לפרק זמן העולה על 96 שעות, אלא באישור המנהל; (2) לא תבוצע כניסה למקרקעין המוחזקים בידי מערכת הביטחון לצורך ביצוע פעולה דחופה, אלא לאחר שניתן לכך אישור מראש של הגוף המוסמך לכך על פי דין לגבי אותו מקום.
<דודי קופל: (ג) המנהל רשאי, ביוזמתו או לפי פניית בעל מקרקעין, להורות בכל עת על הפסקה של פעולה דחופה לפי סעיף זה או להגביל את פרק הזמן לביצוע פעולה כאמור.
אבישי ברוורמן: עו"ד בראון, כן.
<דינה בראון: יש לי שתי הערות, הערה אחת כבר עלתה, הנושא של התיאום, כבר דשנו בו, אבל כאן יש עניין נוסף, שכאן, בגלל שזו פעולה דחופה, דוחים את העניין של ההודעות תוך 72 שעות.
<דינה בראון: יחד עם זאת, ככל שמדובר בפעולה דחופה ליד קו נפט אי אפשר לעשות את הפעולה ולדחות את ההודעה ל-72 שעות כי כבר הנזק יעשה.
<דינה בראון: אני הצעתי ליד העניין של הדיווח – השתמשתי במילה "תיאום", אני לא יודעת איך להגדיר תיאום אבל אני הצעתי: "תיאום עם מפעיל צנרת נפט במקום".
אבישי ברוורמן: אני אתן לכם להשיב, רשמתי לי את ההערה הזאת.
אבישי ברוורמן: יש לך עוד הערה?
<דינה בראון: יש הערה נוספת – הפעולות שניתן לעשות הן פעולות המנויות בסעיף 14ב(א)(1) עד (10).
<דינה בראון: אם אנחנו מסתכלים על הפעולות האלה לא כל הפעולות האלה הן בעלות אופי חירום, כלומר, אף אחד לא מבצע סקר קרקע מהיום להיום, אף אחד לא מקים תחנות ניטור מהיום להיום.
<דינה בראון: אז אם אנחנו מסתכלים על רשימת הפעולות בסעיף 14ב(א), להבנתנו רק סעיף (6) הוא חירום.
אבישי ברוורמן: לדעתך חלק מהם זו לא דחיפות מידית, זה לא חירום.
<דינה בראון: לדעתי רק סעיף קטן (6) הוא דחוף, שאר הסעיפים אינם נעשים באופן דחוף.
אבישי ברוורמן: תודה, עו"ד בראון.
אבישי ברוורמן: ההערה של עו"ד בראון היא שרק (6) זה באמת דחוף, היתר רגיל.
<לאה ורון: כן, תתייחסו לדחיפות של הפעולות.
אבישי ברוורמן: תתייחסו לשאלה מה זה דחוף ואחרי זה להצעת התיקון שלה.
אבישי ברוורמן: לפני כן, יש למישהו עוד הערה?
אבישי ברוורמן: ארנון, בבקשה.
<ארנון מור: במסגרת סעיף קטן (6) אני חושב שצריך להחיל את כל גורמי התשתית הקריטיים ולא רק נפט, גם פגיעה בקו חשמל יכולה להוות סכנת מוות במצב של תיקון הפרעה וצריך לתאם.
<ארנון מור: לא להודיע 72 שעות אחרי אלא לתאם ולקבל את אישור גורם התשתית.
אבישי ברוורמן: ברור, מה שטוב לנפט טוב לגז, טוב לחשמל.
אבישי ברוורמן: יש עוד הערה?
אבישי ברוורמן: עו"ד פרנקל, כן.
<חנה פרנקל: לעניין הסקרים, האם הפעולות האלה דחופות או לא – לחלוטין בעינינו הן יכולות להיות דחופות, אנחנו עוסקים במבנים, בשטח אורבני צפוף, הרבה מתחת לקרקע, ולעמים צריך סקר מידי.
<חנה פרנקל: דבר שני, שוב אנחנו כל הזמן נמשכים לסיפור תיאום התשתיות.
<חנה פרנקל: אני רוצה להגיד מה המסגרת של הצעת החוק פה.
<חנה פרנקל: הצעת החוק פה מדברת רק על כניסה למקרקעין, פגיעה בהיבט של הגנת הפרטיות והקניין במקרקעין.
<חנה פרנקל: כל תיאום התשתיות – ממה נפשך?
<חנה פרנקל: הוא מחויב, הוא מחויב מהחקיקה הרלוונטית, משפעה של חקיקה כללית.
<חנה פרנקל: הרי גם אם זה בכביש, יעלה על הדעת שלא נתאם?
<חנה פרנקל: צינור נפט או קו חשמל לא נמצא במקרקעין, במה שעוסק החוק הזה, ודאי וודאי שנתאם.
<חנה פרנקל: חלק נכבד מהעבודה של נת"ע היום, וגם אם זה בעצם מתורגם לחסמים בפועל שגוזלים זמן, זה תיאומים.
<חנה פרנקל: הם מחויבים מהמציאות.
<חנה פרנקל: אנחנו לא עוסקים פה בתיאומים, ודאי שנעשה את זה, בין אם זה יום, בין אם זו פעולה דחופה או בהולה.
<חנה פרנקל: זה נובע מהחקיקה הרלוונטית של חשמל.
דולב: אבל זה לא מהכובע של הבעלות על הקרקע, אלא מהכובע שהתשתית עוברת שם.
דולב: זה כבר מוסדר.
<חנה פרנקל: בדיוק וזה לא רק במקרקעין.
<אתי בנדלר: בכל מקרה נאמר שתשובה לשאלה הזו של תיאום עם תשתיות תינתן בצורה ברורה בישיבה הבאה.
אבישי ברוורמן: יהיה פה סעיף כל כך ברור לתיאום, לא יהיו אי הבנות.
<רקפת תיבי: כמובן שאני מצטרפת להערות האחרות שחברת חשמל וקצא"א אמרו.
אבישי ברוורמן: מה שגז ומה שחשמל זה גם מים.
<רקפת תיבי: אבל אני רוצה להעיר הערה קטנה.
<רקפת תיבי: כל הזמן מדברים על תשתית קווית, אבל לחברת "מקורות", כמו גם תאגידי מים, כמו גם בעלויות פרטיות, יש הרבה מאוד מתקנים שצמודים מאוד ונמצאים לא רק בתחום המקרקעין המושפע אלא ממש בזכות הדרך של המסילה לאורך השנים בגלל העתקות של כל מיני תשתיות.
<רקפת תיבי: להיכנס לחצרות של מתקני מים – ואני עושה הבחנה בין מתקן מים לבין קו מים – אם יש פעולה דחופה זה ברור משני הצדדים שהיא צריכה להתבצע.
<רקפת תיבי: אבל לא סביר בעינינו שהרכבת תיכנס לתוך חצר של מתקן תשתית – יש שם חומרים מסוכנים, הידראוליקה, חיבורי חשמל – לא רק ללא תיאום, ללא ליווי של איש מקצוע מטעם התשתית.
אבישי ברוורמן: מילה אחרונה, עו"ד פרנקל, ולאחר מכן אני אתן לנציגי הממשלה.
<חנה פרנקל: את כל כך צודקת שלא מזמן חתמנו עם "מקורות" על הסכם להזזת קו מרכזי שלה ב-21 מיליון ש"ח.
<חנה פרנקל: זה כל כך ברור, מה זה קשור אבל להצעת החוק הזאת?
אבישי ברוורמן: עו"ד קופל, עו"ד למברגר, מי רוצה להתייחס?
<יערה למברגר: אני רק רוצה להזכיר שאנחנו נמצאים בסעיף של פעולה דחופה, שאני מבינה מצד אחד את הצורך בתיאום אבל צריך להבין שפעולה דחופה יכולה גם להציל חיי אדם.
<יערה למברגר: העובדים למשל נמצאים במנהרה תקועים, אנחנו צריכים להציל אותם.
<יערה למברגר: אז אני לא מזלזלת בפגיעה בצנרת נפט אבל יש לפעמים מקרים דחופים שונים.
<אתי בנדלר: הערה קטנה, 14ח(א)(2), "לטעון את טענותיו בהקדם האפשרי בכתב ובעל פה" כמו ששונה קודם.
<דודי קופל: הקראתי את זה כך.
אבישי ברוורמן: הוא הקריא את זה.
אבישי ברוורמן: אנחנו עוברים לסעיף הבא, 14ט.
אבישי ברוורמן: אני רק מודיע לכם, ב-13:00 אני מסיים את הישיבה הזאת.
אבישי ברוורמן: סעיף 14ח – "שימוש בכוח סביר".
<דודי קופל: "שימוש בכוח סביר 14ט.
<דודי קופל: (א) ביקש מקים או מפעיל להיכנס למקרקעין והתקיימו התנאים הנדרשים לפי סימן זה לשם כניסתו כאמור, או ביקש מקים או מפעיל לבצע את החלטת הוועדה ,וסירב אדם להרשות כניסה או לאפשר את ביצוע החלטת הוועדה כאמור, לפי העניין, רשאי עובד המשרד שהוסמך לפי סעיף קטן (ב) להיכנס למקרקעין ולעשות שימוש בכוח סביר לשם כך, אם מצא כי הדבר נדרש לשם ביצוע הפעולות לפי סימן זה, ובלבד שהזהיר את המחזיק כי בכוונתו לעשות כן, ובלבד שלא יהיה בשימוש בכוח כדי לגרום חבלה לאותו אדם; ואולם לא ייכנס לבית מגורים תוך שימוש בכוח סביר אלא על-פי צו של בית משפט.
<אתי בנדלר: סליחה, זה "לא ייכנס לבית מגורים" – כאן לא צריכים את התוספת הזאת של שימוש בכוח סביר.
אבישי ברוורמן: רבותי, נמחק.
<לאה ורון: אז נמחקות המילים "תוך שימוש בכוח סביר".
אבישי ברוורמן: רבותי, "ואולם לא ייכנס לבית מגורים", מחיקת בנדלר - "תוך שימוש בכוח סביר".
<אתי בנדלר: צו של בית משפט הוא לצורך הכניסה לבית מגורים.
<דודי קופל: "(ב) השר רשאי להסמיך, מבין עובדי המשרד, עובדים שמתקיימים לגביהם התנאים כמפורט להלן, שיהיו רשאים להשתמש בכוח סביר לשם כניסה למקרקעין לצורך ביצוע הפעולות כאמור בסעיף קטן (א):" כאן יש שינויים על פני הנוסח אז אני אשתדל להקריא אותם לאט: "(1) משטרת ישראל הודיעה, לא יאוחר משלושה חודשים מיום קבלת פרטי העובד, כי היא אינה מתנגדת למינויו מטעמים של ביטחון הציבור, לרבות בשל עברו הפלילי; (2) הוא עומד בתנאי כשירות נוספים כפי שהורה השר, בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים; (3) הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי סעיף זה כפי שהורה השר, בהסכמת השר לביטחון הפנים.
<דודי קופל: (ג) עובד המשרד לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי סעיף זה, אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים שניים אלה: (1) הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו" – וכאן תוספת – "ולובש מדים בצבע ובצורה שהורה השר לעניין זה, ובלבד שהמדים כאמור אינם נחזים להיות מדי משטרה; (2) יש בידו תעודה החתומה בידי השר, המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג על פי דרישה.
<דודי קופל: (ד) מקים או מפעיל, לפי העניין, רשאי להתלוות לעובד המשרד בעת כניסתו למקרקעין לשם הפעלת סמכויותיו לפי סעיף 14ב.
<אתי בנדלר: אתה רוצה להקריא את סעיף (ה)?
<דודי קופל: לא, (ה) אנחנו לא מקריאים.
<אתי בנדלר: זה במקום שם, אוקיי.
אבישי ברוורמן: רבותי, אני רק רוצה להבין, אנחנו מקימים כאן איזו משטרת זוטא של תחבורה, כן?
<יוסי אוחנה: מיליציה.
אבישי ברוורמן: לי הלוא יש כבוד למשטרת ישראל, וכבר אמרתי את זה בדיונים הקודמים שהיו פה, שמשאבים אין להם ולכן אין להם גם יכולת אכיפה.
אבישי ברוורמן: הם מזמן כבר בחלק מהדברים לצערי לא רלוונטיים ועצוב לי.
אבישי ברוורמן: אם קצת היתה להם אונקיה של גיבוי ממה שיש לצה"ל, אז אולי באמת כבר היו יותר משאבים, היו משפרים את האיכות.
אבישי ברוורמן: לכן אני מבין את זה.
אבישי ברוורמן: אותו דבר היה לנו עם האופניים החשמליים, הדרך היחידה, אמרתי, היא שיעבירו את זה לעיריות, לעיריות יש פקחים והפקחים, כמו שנותנים דוחות חניה, יעשו את זה.
אבישי ברוורמן: במשטרה אי אפשר לעשות את זה.
<יוסי אוחנה: אז מי שנושא שבתפקיד הזה צריך להיות ללא עבר פלילי.
<יוסי אוחנה: הבנתי שהם השמיטו את סעיף קטן (1) המקורי.
<יערה למברגר: לא, לא השמטנו, הוספנו אותו בסעיף נוסף עם נוסח חזק יותר.
<דודי קופל: לא, החמרנו אותו.
<יוסי אוחנה: סעיף (1) המקורי הוא לא טוב, מי שאתה נותן לו אפשרות שימוש בכוח סביר וצריך להסמיך אותו – שיהיה בלי עבר פלילי.
<יערה למברגר: תיקנו את זה.
אבישי ברוורמן: עו"ד אוחנה, זה תוקן.
אבישי ברוורמן: רבותי, הערות לגבי משטרת זוטא של התחבורה?
אבישי ברוורמן: עו"ד למברגר.
<יערה למברגר: רציתי לשאול על התיקון שנעשה על הכניסה לבית מגורים.
<יערה למברגר: במחשבה שניה, אם האדם מסכים אפשר להיכנס לבית מגורים, זה יכול להשתמע פה שבכל מקרה אין הרשאה.
<אתי בנדלר: איפה זה?
<יערה למברגר: בסיפה של (א): "ואולם לא ייכנס לבית מגורים" כתבנו "תוך שימוש בכוח סביר" כי זה הסעיף - - -
אבישי ברוורמן: יכנס או בהסכמה או בצו בית משפט, בלשון בני אדם.
<ימית קליין: "בכוח סביר" לא רלוונטי.
<יערה למברגר: אז שיהיה ברור.
<אתי בנדלר: "וסירב" – הרי תקראי את הרישה, מדובר על זה שבעל המקרקעין מסרב.
<יערה למברגר: בואו נשאיר את האפשרות שהוועדה תחליט אחר כך אם נרצה לשנות בניסוח.
אבישי ברוורמן: בניסוח אם צריך איזו הסכמה זה יכנס.
אבישי ברוורמן: קיבלנו, יערה.
אבישי ברוורמן: אם כך, אנחנו מאשרים את החוקים לגבי משטרת הזוטא של התחבורה.
<אתי בנדלר: זה להקים משטרה ולתת לה הרשאה לשימוש בכוח.
<לאה ורון: אבל הוא סביר.
אבישי ברוורמן: אין לי ברירה, מכיוון שבישראל המשטרה כל כך חלשה, אין לה כוח אדם, אין לה כלום, יכולים לתת לה - - -
<יוסי אוחנה: יש לי הצעה לשם לכוח החדש – הנוטרים.
<אתי בנדלר: זה כבר תפוס.
אבישי ברוורמן: הבעיה שאנחנו לא יכולים לחזור אחורה, למרות שרוב הציבור לא יודע שהיה דבר כזה נוטרים.
<לאה ורון: למה הכוונה "כוח סביר" אבל?
<ימית קליין: "כוח סביר" זה הגדרה של בית המשפט העליון לגבי השב"כ שיכול להשתמש בכוח סביר.
<דודי קופל: את סעיף קטן (ה) לא הקראנו, אנחנו נבקש בשלב הזה לא להצביע עליו, בישיבה הבאה.
אבישי ברוורמן: תודה, אז סעיף קטן (ה) ירד מהפרק כרגע.
אבישי ברוורמן: אנחנו מגיעים לסעיף 14י.
אבישי ברוורמן: אנחנו סיימנו את 14ט, על (ה) לא הצבענו.
<אתי בנדלר: לא, הוא לא הוקרא בכלל.
<אתי בנדלר: אתם רוצים לבדוק אם יש בו צורך?
אבישי ברוורמן: אנחנו בסעיף 14י – "מניעת נזק, תיקונו ותשלום פיצויים".
<דודי קופל: "מניעת נזק, תיקונו ותשלום פיצויים 14י.
<דודי קופל: (א) מקים או מפעיל שנכנס למקרקעין בהתאם להוראות סימן זה, יימנע עד כמה שהדבר ניתן מגרימת נזק ויחזיר את המקרקעין, בהקדם האפשרי לאחר סיום ביצוע הפעולה, למצב שהיו בו אילולא בוצעה בהם הפעולה כאמור.
<דודי קופל: (ב) נגרם נזק כתוצאה מביצוע פעולה כאמור בסעיף קטן (א), יתקן המקים או מפעיל, לפי העניין, על חשבונו, את הנזק או ישלם למי שנגרם לו הנזק (בסעיף זה- ניזוק) פיצויים בשל הנזק שנגרם, והכל בהקדם האפשרי.
<דודי קופל: (ג) דרש ניזוק ממקים מסילת ברזל או ממפעיל מסילת ברזל פיצויים בשל נזק כאמור בסעיף זה, והחליט מקים או מפעיל כאמור לדחות דרישה זו, כולה או חלקה, ימסור לניזוק הודעה מנומקת על כך בכתב, בתוך 60 ימים מיום שקיבל מהניזוק את כל המידע הנדרש לצורך קבלת החלטה לגבי דרישת הפיצוי, וישלם לו, בתוך 30 ימים ממועד ההחלטה, את הסכום שאינו שנוי במחלוקת.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, במקום 45 – 30 יום.
<חנה פרנקל: רק טכנית , להוריד את ה"מסילת ברזל" ברישה.
אבישי ברוורמן: רק רגע, בואו נגמור לקרוא את זה.
<דודי קופל: "(ד) דרישה לפיצויים לפי סעיף זה, מחלוקת לגבי סכום הפיצויים המגיעים לניזוק או הגשת תובענה בעניין זה, לא יהוו עילה לעיכוב הכניסה למקרקעין או לביצוע פעולות בהם, אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת.
<דודי קופל: (ה) אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מזכויותיו של הניזוק על פי כל דין.
אבישי ברוורמן: מילות הסבר קצרות והתייחסות.
<דודי קופל: יש פה עניין עקרוני שאחרי שכבר נכנס המקים או המפעיל למקרקעין יש כאן הוראה שאומרת שעליו להימנע עד כמה שניתן מגרימת נזק ולהשיב את המצב לקדמותו עד כמה שהדבר אפשרי לאחר ביצוע הפעולה.
<יערה למברגר: זה עקרונות לגבי הפיצויים ולא הדרך.
אבישי ברוורמן: תודה, עו"ד למברגר.
אבישי ברוורמן: עו"ד בנדלר, יש לך הערה?
<אתי בנדלר: כל הערותי, אדוני, הוטעמו בסעיפים.
אבישי ברוורמן: מה שיש לנו כאן זה תהליך מאוד בריא, שלפני שמגיעים לוועדה הוועדה נותנת את הערותיה.
אבישי ברוורמן: רבותי, אם כך אני מאשר את סעיף 14י.
אבישי ברוורמן: אנחנו עוברים לזכות הערעור בסעיף 14יא.
<דודי קופל: הסעיף הזה בעצם הפך למיותר ואין צורך.
אבישי ברוורמן: אז 14יא הלך לעולמו.
<יערה למברגר: נמחק אותו.
<יערה למברגר: אני רק אסביר, נושא העתירה יהיה בהמשך בתיקון עקיף לחוק בית משפט לעניינים מינהליים.
אבישי ברוורמן: חבר'ה, כל השיחות המשפטיות האלה, יש להן היסטוריה לפעמים של עשרות שנים, במקרה הזה מספר שנים.
<יערה למברגר: וסעיף קטן (ב) הוטמע בסעיפים הקודמים, מה שאמרתי קודם שהעברנו.
אבישי ברוורמן: תודה, אז סעיף 14יא ירד ואנחנו ב14יב- "פרסום סקרים".
<דודי קופל: "פרסום סקרים 14יב.