GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ירמיהו קדושי: אני חושב שבגלל שמדובר גם על חברות הכבלים והלוויין, שזה מתאחד יחד עם זה, צריך שיהיה כל שידור, לא רק שידורים מסחריים.
<ירמיהו קדושי: צריך שיהיה גם ערוץ משדר אחר, לא רק ברודקסט, כלומר כל מי שמחזיק כל ערוץ שהוא, במישרין או בעקיפין.
<ירמיהו קדושי: אני מציע שזה יהיה 3 שנים אחורה.
<ירמיהו קדושי: אם למישהו היה קשר במשך 3 שנים עם הערוצים האלה, שלא יוכל לכהן.
<ירמיהו קדושי: מה שקורה היום שיש זליגה של אנשים.
<ירמיהו קדושי: מי שיש לו אינטרס בערוץ מסוים הולך ומקדם את הדברים למען אותו ערוץ שהיה לו קשר איתו.
מיכל רוזין: אם מכרתי סרט תעודה לפני שנתיים לאיזה שהוא ערוץ, מאותו רגע אני - -?
<ירמיהו קדושי: אני לא מדבר על מכירה של סרט.
<ירמיהו קדושי: אני דיברתי על מישהו שיש לו עניין מבחינת מניות, מבחינת זיכיון, מבחינת זה שהוא בעל הערוץ.
<ירמיהו קדושי: אני לא רוצה שהוא יוכל לכהן.
<דנה נויפלד: הוא לא יכול להיות חבר מועצה.
<ירמיהו קדושי: אני מציע שייקחו את זה 3 שנים אחורה ו-3 שנים קדימה.
<ירמיהו קדושי: מה שקורה היום זה שיש הרבה רגולטורים שאחרי זה הופכים להיות בעלי ערוצים.
<ירמיהו קדושי: בדיוק הפוך זה הולך להיות.
מיכל רוזין: אתה מבקש תקופת צינון.
<ירמיהו קדושי: תקופת צינון של כמה שנים.
<ירמיהו קדושי: זה מאוד חשוב, כי היום השוק ריכוזי בגלל המצב הזה.
<ירמיהו קדושי: מועדון חברים נהיה שם.
מיכל רוזין: כל המדינה זה מועדון חברים וחברות.
<ירמיהו קדושי: בתקשורת זה עוד יותר גרוע.
<ירמיהו קדושי: זאת הבעיה.
<ירמיהו קדושי: אני חושב שתקופת צינון מאוד חשובה כאן.
<דנה נויפלד: כל מינוי נבדק מבחינת ניגודי עניינים.
<דנה נויפלד: יש כל מיני סוגים של קשרים.
<דנה נויפלד: כל אחד נבחן באופן פרטני.
<דנה נויפלד: התקשרויות כאלו או אחרות, ככל שיהיו, נבדקות.
<דנה נויפלד: יש התקשרויות שזמן קצר יכול לנתק אותן, יש התקשרויות שזה יותר זמן.
<דנה נויפלד: ודאי שלא נכון לקבוע כלל נוקשה שלא מתאים לנסיבות.
<הילה שמיר: גם שחל בדיעבד.
<הילה שמיר: הקשר ייבדק באותו מועד של המינוי.
מיכל רוזין: העניין של הצינון הובן.
מיכל רוזין: הובהר כאן שהדברים נבדקים לא ברגע זה אלא קצת אחורה, עבר, קשרים וכדומה.
מיכל רוזין: אני מעלה את סעיף (6) להצבעה.
<רועי ברית: מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר המועצה לבין עניין אישי שלו או תפקיד אחר שלו; בפסקה זו, "עניין אישי" – לרבות עניין אישי של קרובו, או עניין של גוף שחבר המועצה או קרוב מנהלים או עובדים אחראים בו, או עניין של גוף שיש להם בו חלק בהון המניות, בזכות לקבל רווחים, בזכות למנות מנהל או בזכות הצבעה; לעניין הגדרה זו, "קרוב" – לרבות סוכן או שותף.
<דנה נויפלד: הסעיפים פה עוסקים בכל מיני סוגים של קשרים שיכולים להיות.
<דנה נויפלד: הסעיף הקודם שדיברנו עליו מקודם הוא על עסקה מהותית עם הרשות או עם בעל רישיון.
<דנה נויפלד: פסקה (7) מרחיבה על העניין האישי, שזה מה שדובר פה.
<דנה נויפלד: יש לה הגדרה רחבה בשביל למנוע את אותם מצבים של ניגוד עניינים.
<הילה שמיר: זה מצוי היום בחוק באופן קצת פחות מפורט.
<דנה נויפלד: זה נוסח שאמור לכסות קשת רחבה של מקרים שיכולים ליצור ניגוד עניינים.
מיכל רוזין: האם לפי הסעיף הזה אתה צריך להראות שיש פה איזה שהוא עניין?
מיכל רוזין: זה לא מספיק להגיד שהדוד שלו הוא ככה וככה, אלא שיש ביניהם קשר כזה וכזה, פעילות משותפת כזאת וכזאת.
<דנה נויפלד: אם אתם רוצים אפשר להיכנס לאופן שבו בודקים ניגוד עניינים.
מיכל רוזין: אני רק שואלת, כי מדינת ישראל היא מדינה קטנה.
מיכל רוזין: כולם מכירים את כולם, כולם הם בני משפחה.
נחמן שי: לכן קשה למצוא מועמדים.
נחמן שי: זאת אחת הבעיות הכי קשות בהרכבת המועצות האלו.
נחמן שי: תמיד יש שוליים של קשר.
מיכל רוזין: האם צריך להוכיח שיש עניין, או שרק קרבת משפחה?
<דנה נויפלד: יש את ההגדרה של קרוב .
<דנה נויפלד: קרוב זה בן זוג, לרבות ידוע בציבור, הורה, הורה הורה, ילד וילדו של ילד, אח ובן זוג.
גלעד ארדן: זה סעיף שיש אותו בהרבה מקומות.
מיכל רוזין: שאלתי אם צריך להוכיח עניין, או שזה רק העניין של קרבה.
גלעד ארדן: פוטנציאל לניגוד עניינים זה גם פוסל.
מיכל רוזין: אני מעלה את סעיף (7) להצבעה.
<רועי ברית: ועדה לאיתור 6סו.
<רועי ברית: (א) השר, באישור הממשלה, ימנה ועדה בת שלושה חברים מועמדים שתפקידה לאתר מועמדים לכהונה כחברי מועצה, למעט יושב ראש המועצה ונציגי הממשלה, ולהמליץ עליהם לשר (בפרק זה – הוועדה לאיתור מועמדים).
<יורם בן דוד: גם כאן אנחנו בדעה שכשהשר ממנה את הוועדה רצוי וכדאי שהוא יקיים איזו שהיא התייעצות עם הגופים המייצגים, שאלה האמנים והיוצרים במדינת ישראל.
<יורם בן דוד: זה רק יעזור לו.
נחמן שי: אתם הוצאתם לגמרי את הנושא של התייעצות?
נחמן שי: אמרת שאין יותר התייעצות.
<דנה נויפלד: ההתייעצות הייתה כשהשר היה זה שבוחר.
<דנה נויפלד: עכשיו יש לנו ועדת איתור.
מיכל רוזין: השר ממנה את הוועדה.
<דנה נויפלד: השר ממנה היום במישרין את חברי מועצת הרשות השנייה.
<דנה נויפלד: לשם כך הוא מתייעץ עם רשימה ארוכה מאוד של גופים.
<דנה נויפלד: המינוי לפי ההצעה עובר לוועדה לאיתור מועמדים.
<דנה נויפלד: היא מקיימת הליך של איתור.
<אתי בנדלר: המינוי עובר לוועדה?
<אתי בנדלר: היא מאתרת מועמדים?
<אתי בנדלר: היא עדיין - -
נחמן שי: אני מקבל את ההערות שלך לגבי הנושא הראשון.
נחמן שי: אני שואל מדוע לא התקיים תהליך ההתייעצות בשלב הזה עם גופים אחרים.
<דנה נויפלד: מה שיחול על ועדת האיתור זה הנהלים שחלים על ועדות איתור.
<דנה נויפלד: הנהלים של ועדת איתור, שאנחנו מחילים אותם דרך סעיף (ד) ו-(ה), אומרים שהוועדה לאיתור מועמדים היא זאת שבוחרת את המועמדים ומציעה אותם לשר.
<דנה נויפלד: זה לא השר במישרין.
נחמן שי: היא זאת שמאתרת ומציעה לשר.
<דנה נויפלד: בדיוק, להבדיל מהמצב היום שהשר מאתר ובוחר בעצמו.
<דנה נויפלד: הדבר השני שמוחל כאן לפי סעיף קטן (ה) זה שהוועדה תפעל על פי הכללים הנהוגים בשירות המדינה לגבי עבודתה של הוועדה לאיתור מועמדים, בשינויים המחויבים.
מיכל רוזין: האם זה כולל התייעצות עם גופים ציבוריים?
<דנה נויפלד: זה אומר שכל אחד יכול להציג מועמדות.
<דנה נויפלד: כל מי שרואה את עצמו ראוי לתפקיד יכול להציג מועמדות.
נחמן שי: זה נבחרת של השר לפיד?
מיכל רוזין: מוציאים את ההתייעצות עם הארגונים הציבוריים.
<דנה נויפלד: יש ועדת איתור.
<דנה נויפלד: בעבר לא הייתה התייעצות.
נחמן שי: יש הבדל מי היוזם.
נחמן שי: הוא מדבר על כך שהוועדה יוזמת.
גלעד ארדן: יש מן מבנה מוזר בישראל של דמוקרטיה שמאפשר גם לאנשים חסרי הבנה בתחום להיות שרים.
גלעד ארדן: אני לא מבין כלום בתקשורת, חוץ מזה שאני רואה טלוויזיה.
גלעד ארדן: פתאום נהייתי שר התקשורת.
גלעד ארדן: כשאני צריך לעמוד במשימה הלא פשוטה של למנות גוף שיפקח, הדעת נותנת שאני צריך להתייעץ עם אנשים שמבינים בתחום, כמו בית ההפקות שעשה את ה"אח הגדול", או אנשים שמבינים ועשו דברים בתחום הזה.
גלעד ארדן: אני יכול להקשיב להם, להקשיב לאחרים, או לפחות לשמוע אותם.
גלעד ארדן: בסוף זה הרי הכל פרסונאלי איך משתמשים בהתייעצות הזאת.
גלעד ארדן: החוק לא יפתור את הבעיות האמתיות.
גלעד ארדן: מצד שני, יש פה מודל אחר שבמקום שאני אפעיל את שיקול הדעת שאין לי כי אני רק מבין במבינים או מנסה להבין מי מבין, אני מראש ממנה ועדה שאמור להיות בה ידע מצרפי בתחום של טלוויזיה.
גלעד ארדן: האנשים האלה, על פי כל כללי המינהל התקין, צריכים לאפשר לאנשים עם כישורים להציג את מועמדותם, להתייעץ איתם, להפעיל שיקול דעת בהתאם לכל ההנחיות הקפדניות שחזקה על היועצת המשפטית במשרד המשפטים שינחו את אותה ועדת איתור.
גלעד ארדן: לא צריך לעשות פה פלומבה על הפלומבה על הפלומבה, כי בסוף לוקח לך הליך האיתור חצי שנה.
גלעד ארדן: מה שאתם מציעים ייקח שנה.
גלעד ארדן: גם למנות את ועדת האיתור הזאת ייקח כמה חודשים, כי יש את הממונה על טוהר המידות שתבדוק מי לא קשור אלי, תבדוק שאין מראית עין שקשורה אלי.
גלעד ארדן: אנחנו מדינה קטנה.
גלעד ארדן: עוד לא סיפחנו את כל השטחים ועוד לא העלינו את כל היהודים.
גלעד ארדן: אם בכדור הארץ יש 6 רמות כדי להגיע לקרבה, בישראל יש שתי רמות.
גלעד ארדן: אז אפשר לשלוח מכתב על כך שהוא היה איתי בצבא, הוא היה איתי בישיבה, הוא פגש את אשתי לקפה.
נחמן שי: אני מכבד את גישתך המצטנעת על כך שאתה ממש זר לעניין.
גלעד ארדן: אמרתי את זה בתכנית "אנשים".
גלעד ארדן: ראיינו אותי.
נחמן שי: תתייעץ עם המפיקים של התכנית "אנשים".
נחמן שי: אני מבין שהעברת את זה לוועדת איתור.
נחמן שי: יכול להיות שזה כיוון נכון.
נחמן שי: ועדות איתור מעולם לא מתייעצות עם אף אחד, הן רק עובדות בשוק פתוח שכל מועמד או מועמדת מציגים את המועמדות שלהם.
נחמן שי: כך מקובל בכל הרשויות במדינת ישראל שפועלות על פי המודל - -
גלעד ארדן: בכל הרשויות השרים ממנים את כל הנציגים.
נחמן שי: הבנתי שהכנסת חוליה באמצע, שזאת ועדת האיתור.
נחמן שי: לגבי המודל של ועדת האיתור, שאני מודה שאני לא מכיר אותו מספיק טוב - -
<הילה שמיר: יש הנחיות.
נחמן שי: אני יודע שהמודל של התייעצות הוא מאוד מסורבל, הוא ארוך.
נחמן שי: ככה זה ברשות השידור, ככה זה ברשות השנייה.
נחמן שי: זה יכול לקחת חודשים.
נחמן שי: זה נגמר בבג"ץ בדרך כלל.
נחמן שי: היוצרים יודעים את זה.
נחמן שי: האם במקרה הזה ועדת האיתור פטורה מהעניין, או שגם עליה יש מחויבות?
מיכל רוזין: אני חושבת שאם נבין מה היא ועדת האיתור, אולי תתקבל תשובה לשאלתך.
מיכל רוזין: תסבירי מה היא ועדת האיתור.
<רועי ברית: (ב) חברי הוועדה לאיתור מועמדים יהיו: נציג ציבור בעל מעמד ציבורי וכן בעל ידע בתחום שידורי הטלוויזיה המשודרים על פי כל דין, שיבחר השר, והוא יהיה היושב-ראש;
גלעד ארדן: לוועדת איתור צריך אישור מליאת ממשלה?
<רועי ברית: נציג ציבור בעל מעמד ומומחיות בתחום התרבות או החינוך, שיבחר המנהל הכללי של משרד התרבות והספורט; נציג ציבור, חבר הסגל האקדמי במוסד מוכר כמשמעותו בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958, בעל מומחיות בתחום התקשורת, שתבחר המועצה להשכלה כבוהה כמשמעותה בחוק האמור.
<דנה נויפלד: זה גם קצת מענה לחבר הכנסת שי.
<הילה שמיר: זה קצת אמורפי.
מיכל רוזין: חבר הכנסת שי, האם זה עונה על שאלתך?
מיכל רוזין: מה שאני מבינה – אתה תגיד לי, כי אתה מומחה בעניין – הוא שבמקום התייעצות רק עם הגופים בעלי עניין ציבורי זה יכניס לתוך ועדת האיתור אנשים שהם - -
נחמן שי: הוועדה עצמה מורכבת - -
מיכל רוזין: מנציגי ציבור.
מיכל רוזין: זה מניח את דעתך?
נחמן שי: זה באשר למינוים שלהם.
נחמן שי: השאלה אם הם מחויבים, או שאנחנו מכירים בזה שהם פועלים בשוק פתוח.
מיכל רוזין: קודם כל, הם מייצגי ציבור.
<דנה נויפלד: נציגי ציבור כשמם כן הוא.
<דנה נויפלד: הרעיון היה להקים ועדה.
<דנה נויפלד: כמו שניתן לראות, אין גורם אחד שממנה את שלושת גורמי הוועדה.
<דנה נויפלד: זה עושה ביזור בלבוא ולומר שכל אחד שולח נציג אחר, כאשר אז זה לא בהשפעתו של אדם אחד.
<דנה נויפלד: הגורמים שנבחרו להיות חברים בוועדת האיתור הם נציגי ציבור מכל מיני תחומים.
<דנה נויפלד: זה מחליף את הצורך להתייעץ עם אותם גורמים.
<דנה נויפלד: למה נועדה ההתייעצות?
<דנה נויפלד: היא נועדה בשביל לתת לציבור הרלוונטי איזה שהוא say במינוי, או לפחות לייעץ לשר שידע מי האנשים הטובים.
<דנה נויפלד: כאן יש תחליף ,שזאת הוועדה הזאת שמורכבת מאותם 3 גורמים שאמורים לבדוק ולבחון את אותם מועמדים שיגישו מועמדות לכהן כחברי המועצה, מתקיימים בהם הכישורים והם רלוונטיים לכהן כחברי מועצה.
<דנה נויפלד: אנחנו סברנו שזאת דרך יותר יעילה ומקיימת את התכלית של העצמאות שדיברת בשבחה בתחילת הדיון.
<דנה נויפלד: חבר הכנסת שי, היום חברי מועצה מתמנים במישרין על ידי השר.
<דנה נויפלד: המטרה של ועדת איתור נועדה להרחיק - -
נחמן שי: דנה, את הפגמים של השיטה הקיימת אני יכול להציג לך במלואם.
<דנה נויפלד: אנחנו סברנו שאחת הדרכים להציע איזו שהוא מידה נוספת של עצמאות של הגוף שדיברת עליו היא דרך המינוי.
<דנה נויפלד: כאשר המינויים מועברים לוועדה, שהיא ועדת איתור ששוקלת ובוחנת באופן מקצועי ופתוח את אותם מועמדים לכהן כחברי מועצה, זה תורם לעצמאות של הגוף וחברי המועצה שייבחרו.
מיכל רוזין: לאחר מכן נגיע לסעיף שמדבר על בחירת היושב-ראש.
מיכל רוזין: היושב-ראש הוא לא על ידי ועדת איתור, הוא ממונה על ידי השר.
<דנה נויפלד: גם שם יש ועדת איתור.
<דנה נויפלד: כתוב את זה בדברי ההסבר.
<דנה נויפלד: כשנגיע ליושב-ראש אני אסביר.
<דנה נויפלד: הוא עובד מדינה.
<דנה נויפלד: חברי המועצה הם נציגי ציבור, לכן נדרשנו להליך מסודר בחוק.
<דנה נויפלד: כאשר מדובר בעובד מדינה חלים הכללים של עובד מדינה.
<דנה נויפלד: הנוהג המקובל הוא שלמשרה כזאת יש ועדת איתור שמוסדרת כמו שמוסדרות - -
<אתי בנדלר: לא ועדת האיתור הפועלת מכוח החוק הזה.
<אתי בנדלר: ועדת האיתור לא מאתרת - -
<דנה נויפלד: לא ועדת האיתור הזאת, אלא ועדת איתור אחרת.
מיכל רוזין: בוודאות, או שהשר יכול פשוט למנות?
<דנה נויפלד: זה האופן שבו נבחרים.
<אתי בנדלר: תסבירי מכוח מה פועלת אותה ועדת איתור שאת מדברת עליה.
<דנה נויפלד: בסעיף 6סט אתם יכולים לראות שיושב-ראש המועצה שימונה לפי סעיף 6סד יהיה עובד המדינה שייבחר בידי השר, ויחולו עליו הוראות חוק שירות המדינה (מינויים).
<דנה נויפלד: חוק שירות המדינה (מינויים) זה המצב הנוהג.
<אתי בנדלר: למיטב זכרוני, ייתכן שאני טועה, הנושא של ועדת האיתור למינויים בכירים לא מעוגן בחוק המינויים.
<דפנה גלוק: בחוק המינויים יש כלל של מכרז.
<דפנה גלוק: כדי לסטות מהמכרז יש פרוצדורה שקבועה בחוק המינויים .
<דפנה גלוק: זה אותו נוהל שאנחנו מדברים עליו פה של נציבות שירות המדינה.
<אתי בנדלר: מה שברור הוא שמדובר כאן על 3 חברי מועצה, שזה היו"ר שלה ו-2 נציגי שרים עובדי המדינה.
<קריאה: מדובר על הוועדה, על ועדת האיתור.
<אתי בנדלר: 3 מתוך 11 חברי - -
מיכל רוזין: את מי בוחרת ועדת האיתור?
<אתי בנדלר: ועדת האיתור צריכה להמליץ על מועמדים לכהונה במועצה.
<אתי בנדלר: המועצה אמורה למנות 11 חברים, מתוכם 3 חברים שהם יו"ר המועצה ושני נציגי עובדי המדינה.
<אתי בנדלר: עובדי השרים אינם נתונים לאיתורה של אותה ועדת איתור המוקמת כאן.
<אתי בנדלר: אינני יודעת על כמה מועמדים הם אמורים להמליץ, אני יודעת שמתוך המומלצים שלהם 8 ייבחרו להיות חברי מועצה.
<אתי בנדלר: נכון?
<דנה נויפלד: מדויק.
מיכל רוזין: האם ועדת האיתור צריכה להגיש לשר את אותם 8 שהיא ממליצה עליהם, או שהיא נותנת להם אופציות?
<דפנה גלוק: יש לה שיקול דעת בנושא.
מיכל רוזין: האם היא נותנת לו רשימה סגורה שהוא צריך לאשר?
<דנה נויפלד: כיוון שחל הנוהל של הקמת ועדות ציבוריות יש אפשרות להגיש יותר מ-8 מועמדים.
נחמן שי: ואז ההחלטה היא של השר.
<הילה שמיר: אתי, יש גם נוהל של נציבות שירות המדינה לוועדות איתור.
<הילה שמיר: באותו נוהל של נציבות שירות המדינה נכתב שהוועדה רשאית להחליט על כמה מועמדים היא ממליצה.
<הילה שמיר: זאת לא ועדת האיתור היחידה שיש במדינה.
<הילה שמיר: יש נוהל מסודר של נציבות שירות המדינה לעניין ועדות איתור.
<הילה שמיר: סעיף קטן (ה) קובע במפורש שהוועדה לאיתור מועמדים תפעל על פי הכללים הנהוגים בשירות המדינה לגבי עבודתן של ועדות לאיתור מועמדים, בשינויים המחויבים.
<אתי בנדלר: אני אגיד לכם מדוע אני מניחה שהיושבת-ראש מעלה את הנושא ואני מתעניינת בו.
<אתי בנדלר: אחת הטענות שנטענו בישיבה הקודמת וגם בתחילת הישיבה הזאת התייחסה לעצמאות המועצה.
<אתי בנדלר: התשובה של עו"ד נויפלד התייחסה בעיקר לכך שהעצמאות נקבעת על ידי השאלה איך נקבע תקציבה בנושא של גיוס כוח אדם.
<אתי בנדלר: אחד הפרמטרים החשובים, לטעמי, בקביעת עצמאותו של גוף כזה הוא גם דרך מינוי החברים בו.
<אתי בנדלר: הנושא הזה יתחדד בצורה מאוד רצינית בנושא של רשות השידור כשהצעת החוק תגיע לכנסת.
<אתי בנדלר: במינוי המועצה מנסים - אני חושבת שיש פה הצעות יפות וטובות - להביא לכך שהיא תהיה מקצועית, שהמינויים לא יהיו מינויים של אנשים של אלא באמת אנשי ביצוע.
<אתי בנדלר: אחת הדרכים הטובות זה ועדת האיתור.
<אתי בנדלר: אני שמה את הדברים על השולחן.
נחמן שי: אם ועדת האיתור תחליט שיש 30 איש שעומדים בקריטריונים האלה שנקבעים פה, בסופו של דבר הכדור יחזוא למגרש של השר.
נחמן שי: הוא יחליט.
נחמן שי: עדיין השר מחליט בסוף לגבי הרכב המועצה.
נחמן שי: נכון שהמנדט שלו יותר מצומצם עכשיו כי ועדת האיתור החליטה איזה שהוא שיקול משלה - אנחנו מניחים שהיא תעשה את העבודה הכי מקצועית בעולם – אבל עדיין השר הוא הגורם שבוחר מתוכם והממשלה מאשרת.
נחמן שי: אני לא יודע עד כמה זה משנה באופן דרמטי את מה שהיה עד עכשיו.
<הילה שמיר: לפי הנוהל של נציבות שירות המדינה, אפשר להמליץ על מועמד אחד או יותר.
<הילה שמיר: יוכלו להיות מומלצים 8 מועמדים או יותר.
<הילה שמיר: מצד שני, בחוק יש תנאי כשירות מאוד קשיחים וברורים לגבי חברי המועצה.
<הילה שמיר: זו לא ועדת איתור שפועלת בחלל ריק.
<אתי בנדלר: נכון, אני מסכימה איתך.
<אתי בנדלר: אני בסך הכל אומרת שההצעה פה היא הצעה יפה.
<הילה שמיר: יש מענה בהצעת החוק.
גלעד ארדן: אני חושב שצריך להיות איזה שהוא איזון.
גלעד ארדן: אנחנו שוכחים שהמועצה הזאת היא גם אחראית על פיקוח ועל מדיניות.
גלעד ארדן: זה לא כמו כל משרה בשירות המדינה שלגביה יש כללי מכרז והליך קבלה ברור של נציבות שירות המדינה.
גלעד ארדן: את יכולה להסתכל על מועצת הרשות השנייה היום ובעבר.
גלעד ארדן: אני חושב שהשרים, למרות שהייתה להם יכולת מינוי מלאה לא הכניסו לשם אנשים שאין להם שום קשר וזה משהו הזוי לחלוטין.
גלעד ארדן: כמו שאמרה כאן קודם היועצת המשפטית של הרשות השנייה, יש דרישות כשירות מקצועית, יש מגבלות מאוד חמורות, כאשר ככל שהשנים נוקפות הן הופכות להיות חמורות יותר לגבי כך שלא תהיה שום זיקה, שום קשר לשר, לפעילות פוליטית, לסבתא של השר או למראית העין של הסבתא של השר שתלתה כביסה תחת אותה שמש.
גלעד ארדן: גם זאת תהיה זיקה בסוף.
גלעד ארדן: כשבאים אחר כך בטענות על התוצאה הסופית, אז גם לשר שיצר את ההרכב של המועצה צריך שתהיה אחריות, לטוב ולרע.
גלעד ארדן: אי אפשר לשלול את זה לגמרי ממנו.
גלעד ארדן: תזכרו שנכון לכרגע המצב הוא שאני מחליט על כל הרכב המועצה.
נחמן שי: גם זה נתון לפיקוח ציבורי מסוים, כי כל המועצות מגיעות לבג"ץ.
גלעד ארדן: מה שבודקים בבג"ץ זה אם מילאת את חובת ההתייעצות, אם עשית את זה בלב פתוח ובנפש חפצה, אם שקלת את ההערות.
נחמן שי: ברשות השידור פסלו.
גלעד ארדן: אל תמשוך אותי בלשון.
גלעד ארדן: בוא נגיד שהרף כאן הוא הרבה יותר גבוה מהרף הנוכחי כיום.
גלעד ארדן: אני מדבר על הרף שמוטל על השר בהליך המינוי.
גלעד ארדן: אני לא מאמין במודל של להפקיע לחלוטין את שיקול הדעת מהשר.
גלעד ארדן: נניח שזה, אז גם יו"ר הוועדה חשוד.
גלעד ארדן: יש גם תזה כזאת.
גלעד ארדן: אני מכיר אותה.
גלעד ארדן: אני חושב שצריכה להית בסוף רשות תקשורת.
גלעד ארדן: יכול להיות שצריך לנתק את זה לגמרי - -
נחמן שי: תמיד תהיה אותה שאלה.
גלעד ארדן: איפה שהוא בקצה יש מגע בין ממשלה לבין - -
<אורלי פרוינד מיה: אחד מנציגי ועדת האיתור מונה על ידי המנכ"ל של משרד התרבות.
<אורלי פרוינד מיה: אנחנו מציעים, אם לא התקבלה ההצעה שלנו שהשר יתייעץ עם ארגוני יוצרים ואמנים, שלפחות המנכ"ל של משרד התרבות, כשהוא ממנה נציג לוועדת האיתור שתחום המומחיות שלו הוא תרבות או חינוך, יתייעץ עם ארגונים של יוצרים ואמנים מתחום המוסיקה והספרות.
<יורם בן דוד: ב-(ג)(2).
<אורלי פרוינד מיה: זה הרע במיעוטו.
<אורלי פרוינד מיה: אי אפשר להוציא לגמרי את היוצרים מהתחום הזה.
<אורלי פרוינד מיה: בחקיקה הקיימת, נכון להיום, גם בחוק הרשות השנייה וגם בחוק התקשורת יש איזו שהיא התייעצות עם ארגונים של יוצרים.
<אורלי פרוינד מיה: הוצאתם לגמרי את היוצרים.
מיכל רוזין: פה יש לך את נציג היוצרים בפנים.
<אורלי פרוינד מיה: הוא לא בהכרח נציג מהתרבות.
<אורלי פרוינד מיה: הוא לא בהכרח נציג של היוצרים.
<קריאה: יכול להיות ממשרד החינוך.
נחמן שי: הוא לא חייב להיות נציג של היוצרים, הוא יכול להיות מנהל של מרכז תרבות.
<קריאה: התייעצות לא מחייבת.
<קריאה: השרה מתייעצת איתנו.
<קריאה: אנחנו רואים מה היא עושה.
<אורלי פרוינד מיה: זה עוד איזה שהוא משהו שנותן פתח להגיד את דעתנו.
<קריאה: הלוואי והייתה לזה השפעה - -
<ליאור תמאם: אני בכלל מסכים עם השר שאי אפשר להוציא אותו לחלוטין - -
גלעד ארדן: תשאל אותם כמה חזק היה הייצוג שלהם בהחלטות הרשות השנייה בשנים האחרונות.
<אסף אמיר: אנחנו שולחים שמות מפה עד הודעה חדשה.
גלעד ארדן: מה שהכי מרגיז אותי זה שאין חוק שאומר שמתוך הכנסת חייב שיהיו - - מה קורה?
גלעד ארדן: כל פעם לפני בחירות מביאים חוקים על חשבונכם.
גלעד ארדן: חברי הכנסת הולכים עם הערוצים.
גלעד ארדן: הם עושים להם הקלות במקום למען היוצרים.
גלעד ארדן: אם במקום יוצאי הערוצים היו בכנסת יוצאי יוצרים, יכול להיות שהתוצאה של החקיקה הייתה יותר טובה.
גלעד ארדן: זה היה יותר משפיע.
<קריאה: יש לנו שר אוצר.
גלעד ארדן: הכל פרסונלי בסוף.
<ליאור תמאם: אנחנו כרגע נמצאים בכל נושא חוק רשות השידור החדש.
<ליאור תמאם: כבוד השר גיבש שם בחקיקה הליך של ועדת איתור.
<ליאור תמאם: אני חושב שראוי ללמוד ממה שגובש בהמלצות ועדת לנדס.
<ליאור תמאם: יושב-ראש ועדת האיתור ברשות השידור הוא שופט בדימוס.
<ליאור תמאם: אני לא חושב שיהיה כל כך גרוע אם גם פה יהיה שופט בדימוס.
<ליאור תמאם: זה יחסוך את כל נושא מראית העין.
<ליאור תמאם: אני חושב שראוי שבתחום הזה תהיה איזו שהיא אחידות של פעילות כללית בתחום התקשורת.
גלעד ארדן: עתרתם לבג"ץ על זה שהם לא מקיימים את -- ?
גלעד ארדן: בג"ץ פסק לטובתכם?
גלעד ארדן: הוא הכריע?
גלעד ארדן: אני מדבר על בג"ץ של היוצרים מול רשות השידור.
<קריאה: בג"ץ רשות השידור זה אנחנו.
גלעד ארדן: הוא פסק לטובתכם?
<קריאה: הוא פסק לטובתנו, לטובת הציבור.
מיכל רוזין: דנה, מה את אומרת לגבי יושב-ראש הוועדה שיהיה שופט בדימוס?
גלעד ארדן: זאת מדיניות, זו לא עמדה משפטית.
מיכל רוזין: הוא דיבר על אחידות.
נחמן שי: אני לא מסכים שצריך שופט בדימוס.
מיכל רוזין: אני שואלת לגבי הנושא של האחידות.
<ליאור תמאם: יושב-ראש ועדת האיתור בחוק רשות השידור, שאנחנו עומדים מאחורי השיטה כי היא טובה, ממנה את אנשי ועדת האיתור.
<ליאור תמאם: הוא שופט בדימוס.
<ליאור תמאם: כל מראית העין שהשר חושש ממנה מתמעטת לאין שיעור כאשר ממונה שופט בדימוס.
<ליאור תמאם: זאת דעתי.
נחמן שי: אם אנחנו רוצים להקים רשות שעניינה הוא מקצועי, אז ההגדרה הזאת של נציג ציבור שיש לו מעמד וידע בתחום שידורי הטלוויזיה נכונה, כי אחרת אנחנו נחזור למעגלים כלליים.
נחמן שי: זה פתח עתידי לאותה רשות שידורים לאומית, אם יהיה לך את הכוח להקים אותה.
נחמן שי: גם שם מי שיעמוד בראשה יהיה בעל ידע מקצועי.
נחמן שי: לא ענינו לשאלה של מי ימנה נציג ציבור בעל מעמד או מומחיות בתחום התרבות והחינוך.
מיכל רוזין: כתוב משרד התרבות והספורט.
<דנה נויפלד: אני רוצה להסביר מי הוא בעל מעמד ציבורי.
<דנה נויפלד: הכוונה הייתה למישהו שיש לו שם, מישהו שהוא בעל מעמד, לא בעל - -
<הילה שמיר: אז למה - -?
נחמן שי: אם רוצים נציג ציבור בעל מעמד ומומחיות בתחום היצירה התרבותית - -
<יורם בן דוד: הישראלית.
מיכל רוזין: אני חושבת שזה מצמצם.
מיכל רוזין: זה אומר שהוא לא צריך להיות מומחה לכל נושא החינוך והתרבות, רק ליצירה ישראלית.
נחמן שי: בעל מעמד ומומחיות בתחום היצירה התרבותית.
גלעד ארדן: מה קשור החינוך?
גלעד ארדן: את התרבות אני מבין.
<דנה נויפלד: אפשר לכתוב פה נציג ציבור בעל מעמד ומומחיות בתחום התרבות או היצירה התרבותית במקום החינוך.
נחמן שי: החינוך, עם כל הכבוד, לא רלוונטי.
<אתי בנדלר: התרבות לא כולל יצירה תרבותית?
מיכל רוזין: למה הכנסתם חינוך?
מיכל רוזין: מה הייתה המטרה?
<קריאה: זה תמיד נשמע טוב.
<דנה נויפלד: תמיד יש בעיה כשמצמצמים הגורמים הרלוונטיים - -
<אתי בנדלר: דיברו ב-(א) על מי שממנה את ועדת האיתור.
<אתי בנדלר: אחר כך מדברים - -
<קריאה: מה שחשוב זה היצירה התרבותית.
<קריאה: זה מה שחשוב ליוצרים.
<דנה נויפלד: אני רוצה להסביר מה הבעיה כשמצמצמים.
<דנה נויפלד: מספר המועמדים הפוטנציאלים - -
נחמן שי: זאת לא רשות שעוסקת בחינוך.
מיכל רוזין: אני מסכימה איתך, אבל לא לצמצם רק לתרבות ישראלית.
נחמן שי: לא אמרתי ישראלית, אמרתי בתחום היצירה התרבותית.
<אתי בנדלר: תרבות זה רחב מיצירה תרבותית.
מיכל רוזין: תרבות זה הכי רחב שיכול להיות.
נחמן שי: אני רוצה להדגיש את אלמנט היצירה בגלל שיש לנו קהל גדול.
נחמן שי: אנחנו רוצים שהמעגל הגדול והמתרחב של יוצרים ישראלים יקבל ביטוי פה לאורך הדרך הזאת.
<אתי בנדלר: אני מבינה, חבר הכנסת שי.
<אתי בנדלר: אני רק רוצה להבין אם אתה מציע בתחום היצירה התרבותית במקום המונח שמופיע היום, שזה בתחום התרבות או החינוך.
נחמן שי: את המילה "חינוך" הייתי משמיט, היא לא שייכת.
<אתי בנדלר: מה עם התרבות?
נחמן שי: בתחום התרבות, ובכלל זה היצירה התרבותית.
<אתי בנדלר: אני לא צריכה לכתוב את זה בכלל.
נחמן שי: זה מחזק את הדברים שנשמעו פה מקהלים הולכים ומתרחבים שכולנו רוצים שיגדלו.
נחמן שי: האלמנט של יצירה תרבותית - -
מיכל רוזין: זה לא בכלל, זה בפרט.
מיכל רוזין: אתה לא יכול להגיד בכלל, אלא בפרט.
<קריאה: אם אתם רוצים לחזק, זו רק יצירה תרבותית.
<קריאה: אם לא, זה מרוקן מתוכן - -
<דנה נויפלד: זה פשוט מצמצם אחר כך את מספר המועמדים הרלוונטיים.
מיכל רוזין: כן ביצירה או לא ביצירה?
מיכל רוזין: אם הוא רק מומחה שהוא מבקר תרבות ולא יוצר, לא נוכל להכניס אותו?
נחמן שי: מומחה ליצירה לא מוכרח להיות יוצר.
גלעד ארדן: היוצר של "היפה והחנון" הוא יוצר תרבותי?
גלעד ארדן: אלו שאלות שיעלו.
נחמן שי: גלעד, אתה עושה עוול - -
<קריאה: הוא יוצר תרבות.
גלעד ארדן: למה אני עושה עוול?
גלעד ארדן: לא חיוויתי את דעתי.
מיכל רוזין: זה נכלל בתרבות.
מיכל רוזין: אם היא טובה או לא זה כבר משהו אחר.
<אסף אמיר: תורידו את החינוך, תשאירו תרבות.
נחמן שי: כולם אנשים מכובדים שמשתכרים בכבוד את שכרם.
מיכל רוזין: אתה תגיש הסתייגות בעניין?
<אתי בנדלר: השר הציע למחוק את המילים "או החינוך"?
גלעד ארדן: אני חושב שמעמד בתחום התרבות משאיר פתוח.
מיכל רוזין: בואו נאשר את עצם זה שתהיה ועדה לאיתור מעומדים.
מיכל רוזין: אני מצביעה על סעיף 6סו(א).
מיכל רוזין: מי בעד סעיף (ב)(1)?
מיכל רוזין: האם ב-(2) אנחנו מגיעים לאיזו שהיא הסכמה לגבי נוסח?
<קריאה: להוריד את החינוך.
מיכל רוזין: הסכמנו להוריד את החינוך.
<דנה נויפלד: חבר הכנסת שי, בתחום התרבות והיצירה זה בסדר?
נחמן שי: אתם לא יודעים איפה אתם חיים.
מיכל רוזין: האם אפשר להגיד בתחום התרבות והיצירה?
נחמן שי: מקובל.
<דנה נויפלד: נעשה נציג ציבור שהוא בעל מעמד ומומחיות בתחום התרבות או היצירה הטלוויזיונית או הקולנועית.
נחמן שי: אנחנו מחדדים את הייעוד של הגוף הזה לעסוק בדברים - -
<קריאה: קולנועית טלוויזיונית זה מצוין.
<קריאה: זה בדיוק המעורבות - -
גלעד ארדן: אבל אם הוא גם וגם הוא לא יכול להיות?
גלעד ארדן: אם בשניהם יש לו מעמד?
<הילה שמיר: אני הערתי לגבי פסקה(1).
<הילה שמיר: בפסקה (2) יש את אותו דבר.
<הילה שמיר: יש פה את ה-phrase הזה של בעל מעמד ומומחיות, או בעל מעמד ציבורי וידע.
<הילה שמיר: אלו אמירות לא מוגדרות.
<הילה שמיר: השאלה אם מדובר במעמד בפני עצמו.
<הילה שמיר: האם מעמד בעיתון?
<הילה שמיר: האם מעמד אקדמי?
<הילה שמיר: לפי מה?
<הילה שמיר: מעמד זה לא דבר מדיד.
מיכל רוזין: זה מעמד שיש לו מומחיות.
מיכל רוזין: בואו נבדוק את מילון אבן שושן.
נחמן שי: יש מומחה שלא מצויד במעמד.
מיכל רוזין: ועדת האיתור תצטרך להוכיח מה המעמד שלו, מה המומחיות שלו.
נחמן שי: אחדים מהם באמת מוכרים, רכשו מעמד, לכן מחזקים את זה ונותנים לזה עוד מדרגה.
<שי באב"ד: אני חושב שההערה של הילה היא הערה חשובה.
<שי באב"ד: חבר הכנסת נחמן שי, השאלה מי יגדיר אם יש לו מעמד או לא.
<שי באב"ד: אתה תחשוב שיש לו מעמד, מישהו אחר יגיד שאין לו מעמד.
<שי באב"ד: מישהו אחד יגיד שיש לו מעמד טוב, מישהו אחר יגיד שיש לו מעמד רע.
גלעד ארדן: גם מעמד שלילי הוא מעמד.
<שי באב"ד: מעמד זה משהו מאוד אמורפי ופתוח.
<שי באב"ד: מי יחליט שיש לו מעמד?
נחמן שי: יש 10 רופאים.
נחמן שי: עדיין לא כל אחד שסיים את ההתמחות בכירורגיה הוא בעל מעמד.
נחמן שי: יש כאלה שרכשו ניסיון, פרסים, השתלמויות נוספות.
<שי באב"ד: את זה אפשר - -
מיכל רוזין: חבר הכנסת שי, אנחנו מסכימים על נציג ציבור בעל מעמד ומומחיות בתחום התרבות והיצירה?
גלעד ארדן: אולי תשאירי לנו שיעורי בית.
גלעד ארדן: נחשוב על זה.
<קריאה: אולי מוניטין?
מיכל רוזין: אנחנו עוצרים בפסקה (2).
מיכל רוזין: אנחנו מבקשים מהמשרד לחזור אלינו עם איזו שהיא הגדרה טובה יותר, מה שמחייב את חבר הכנסת שי להגיע גם לישיבה הבאה.