GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראובן ריבלין: אני בין אלה שחושבים שעל הממשלה חובה למשול, אין זאת זכותה למשול.
ראובן ריבלין: יחד עם זה, יש דברים שלא יכול להיות שהם לא יהיו שקופים.
ראובן ריבלין: לצערי הרב, משרד המשפטים בעמדתו, טען שהחוק הוא חוק ואין צורך לסטות ממנו ושיקול הדעת הוא שיקול דעת שיסודו בחובת הממשלה ובזכות הממשלה למשול.
ראובן ריבלין: בית המשפט הודיעו לנו, ואני אומר זאת בכוונה לפרוטוקול, שהוא מזמין את הכנסת לשנות את החוק.
שלי יחימוביץ': רובי, צריך להדגיש לפרוטוקול, שזה היה אך ורק בסוגיית יצוא הגז.
שלי יחימוביץ': יש לנו עוד הרבה סוגיות אחרות.
ראובן ריבלין: אבל בית המשפט התייחס גם לסוגיות רבות אחרות והזמין את הכנסת.
ראובן ריבלין: אני ביקשתי מחבריי בקואליציה, כדבר מובן מאליו.
ראובן ריבלין: אין טובה לנגד עיניי פרט לטובת הקואליציה ואחרי זה המדינה באה.
ראובן ריבלין: אני אמרתי: בואו נתקן תקנה שכל החלטה של הממשלה בנושא חוק הנפט, יבוא לדיון בוועדת הכלכלה ובוועדת הכספים על-מנת שנוכל לקבל פרטים קודם אישורה.
ראובן ריבלין: אפילו לא נצליח החלטה אלא נצליח דיון שבו נאפשר לקומוניסטים, לקפיטליסטים, לסוציאל דמוקרטים, לכלכליסטים ולתלמידו של זאב ז'בוטינסקי לשמוע הדברים.
ראובן ריבלין: אולי הציבור ידע אחר-כך גם לשלם את התשלום הפוליטי אם יהיה צורך בכך.
ראובן ריבלין: אני מודיע לכם שאני סורבתי על-ידי הקואליציה להגיש בקשה שתתקבל כהחלטה תקנונית, אפילו לא כהחלטת חוק.
ראובן ריבלין: אני חושב שהשר לשעבר פריצקי, שהתחיל בנושא הזה כאשר הוא בא לפתחנו כדבר שעשוי להתרחש, אני חושב שאנחנו חייבים להגיש הצעת חוק.
ראובן ריבלין: אני יודע שהקואליציה תדחה זאת, שהרי יו"ר הקואליציה אשר תמך בהליך כזה, הודיע לנו שהוא מסורב על-ידי הממשלה ושהממשלה לא רוצה לחזור בה מעמדתה שחוק הנפט משנת 1952 הוא חוק שכאילו נוצר למצב שאנחנו נמצאים בו היום.
ראובן ריבלין: אין צורך בשום שינוי, שום דבר לא השתנה בארץ הזאת.
ראובן ריבלין: לכן אני חושב שאנחנו חייבים את היוזמה של הכנסת.
ראובן ריבלין: כאשר יוגש פעם נוספת, או אם יוגש צורך להגיש בקשה, חלילה, לבית המשפט, לבוא ולהתערב במהלכי הממשלה מול הכנסת, ייאמר בצורה מפורשת שהכנסת ביקשה להביא בפני הציבור ולהעביר חוק כזה.
ראובן ריבלין: אני חושב שהיוזמה הזאת מחייבת אותנו מאוד.
ראובן ריבלין: אני גם רוצה לומר לכם שהדברים מתבררים במשרד המשפטים שנמצא פה.
ראובן ריבלין: אני מציע להעביר זאת גם לחברינו במשרד המשפטים.
ראובן ריבלין: נדמה לי שהדברים שדנים בהם כרגע, על-פי דברי שלי יחימוביץ, דב חנין והיו"ר, מראים ומצביעים עד כמה אנחנו מחויבים בחוק כזה.
ראובן ריבלין: מה נאמר לדורות הבאים?
ראובן ריבלין: אני סומך על כל השרים כמעט באופן עיוור.
ראובן ריבלין: אני פותח מדי פעם עין כדי לראות שהם לא הולכים סומים ועוצמים עיניים.
ראובן ריבלין: אבל סך-הכול, אני אומר למשרד המשפטים, שאנחנו מחויבים לנסות להסדיר את העניין הזה, כפי שחוק התקשורת שונה ב-2002 משום שהיה צורך בתיקון הזמנים והעיתים, לבוא ולשנות את כל המערכים ואת כל ההוראות הקשורות בעניין זה.
שלי יחימוביץ': זה הרבה יותר גרוע.
שלי יחימוביץ': על-ידי החזקה הם מרעים את המצב לעומת חוק הנפט ועוברים על חוק הנפט.
<דרורה ליפשיץ: כשנתייחס, ניתן את התשובות.
אבישי ברוורמן: שלושה מתוך העותרים נמצאים פה.
אבישי ברוורמן: הרביעי היה חבר הכנסת גפני.
אבישי ברוורמן: פרופסור צור יועד.
אבישי ברוורמן: שלחת לי מכתב.
אבישי ברוורמן: אמרנו שזאת הזדמנות להעסיק מהנדסים.
<צור יועד: האמת היא שכל הנושא קצת נפל עלי.
<צור יועד: אם היה סיפק בידי, הייתי מעדיף ללמוד יותר טוב מה החברות מתכוונות לעשות בעניין של קליטת מהנדסים.
אבישי ברוורמן: מה תפקידך בטכניון?
<צור יועד: אני ראש תכנית הלימודים באנרגיה בטכניון.
<צור יועד: בתכנית הזאת יש חלק שהוא חלק מחקרי לתאריך שניים ושלישיים עם תזה.
<צור יועד: יש לנו תכנית נפרדת למגיסטר בהנדסת אנרגיה עם התמחות בגז טבעי ונפט ללא תזה.
<צור יועד: כשהקמנו את התכנית הזאת בעצם נעתרנו לפנייה של משרד האנרגיה.
<צור יועד: חשוב להדגיש שזאת היתה יוזמה שהגיעה מהממשלה.
<צור יועד: הטכניון בהחלט נרתם לנושא הזה מפני שבהבנה שלנו, בנייה של תעשייה ישראלית עוברת קודם כל דרך הכשרת המהנדסים שיוליכו אותה.
<צור יועד: יש לנו כמה וכמה דוגמאות מהעבר, שחלקן לא כל-כך מוצלחות, כמו למשל בניית התעשייה הכימית שנעשתה בגלל שחברת "של" עזבה פה.
<צור יועד: חלק גדול מהתעשייה הביטחונית שניזונה מהעובדה שהיה פה אמברגו.
<צור יועד: התעשיות האלה הצליחו להתרומם ולצמוח בגלל שהיתה תשתית של מהנדסים שיכלה לתפוס את החלל הזה ולהרים אותו.
<צור יועד: חשוב מאוד, כדי שתתקיים פה תעשייה, גם אם לא יהיו קטסטרופות מהסוג הזה, כדי שתתקיים פה תעשייה צריך להכשיר את אותו הקאדר של מהנדסים ישראלים שיובילו אותה.
<צור יועד: לא רק פועלים ומפעילים, שזה אולי יותר קל ואולי יותר זול בהתחלה, אלא כוח אדם ברמה גבוהה.
<צור יועד: הבעיה היא שיחד עם הכתבות המדוברות בדהמרקר, שלא הספקתי להתחקות הכצעקתה, יחד עם זה אנחנו רואים שלבוגרים שלנו קשה למצוא עבודה בתחום.
<צור יועד: זה דבר שעלול להמית את התכנית.
<צור יועד: מהמחזור הראשון שהסתיים כבר, מתוך 20 אנשים, 4 עובדים בתעשיית הגז באופן ישיר, יש עוד שניים שעושים דוקטורט בטקסס ויש עוד 3 שעובדים בסביבה.
אבישי ברוורמן: אתה אומר שפנו אליכם ואתם הולכים להכשיר.
אבישי ברוורמן: אם זה יתבצע בצורה הזאת, יתכן שנהיה מחלקה של הרבה כסף, עובדים כסף אבל המהנדסים האלה יצטרכו לסגור את התכנית וללכת לתחומים אחרים.
<צור יועד: נכון.
<צור יועד: יותר מזה, פשוט לא יבואו לתכנית שלנו אם אנשים יראו שאין עבודה בתחום הזה.
<צור יועד: אם לא יהיו מהנדסים בתחום הזה, התעשייה לא תצמח.
אבישי ברוורמן: זה גם לתשומת לב התאחדות התעשיינים.
<יהודה סבן: היו כאן לא מעט התדיינויות וטענות לגבי הפעילות בתחום הגז, על הרווחים, על ההספקה, על ההקמה של התשתיות.
<יהודה סבן: מה שקרה כאן בעשר השנים האחרונות - - -
אבישי ברוורמן: מר סבן, אני אעצור אותך לרגע.
אבישי ברוורמן: גדעון תדמור היה פה שלוש-ארבע פעמים בדיונים.
אבישי ברוורמן: הוא הזכיר את יוסי לנגוצקי שהתחיל ורצה.
אבישי ברוורמן: גדעון תדמור לא ויתר - - -
ראובן ריבלין: אתה מדבר על המזל של אחד מבעלי ההון.
ראובן ריבלין: המזל של בעלי ההון הוא דבר חשוב אבל מי שגילה זה יוסי לנגוצקי.
אבישי ברוורמן: לגדעון תדמור היתה נחישות, הוא לא ויתר והוא הצליח וכולם בירכו אותו.
אבישי ברוורמן: אנחנו שואלים: האם יש לך מה להוסיף?
אבישי ברוורמן: ישבת במשרד האוצר כמו רבים אחרים.
אבישי ברוורמן: הממונים על ההגבלים שרובם עובדים בצד השני, חלק מהם.
אבישי ברוורמן: גם אחרים נמצאים בצד השני.
אבישי ברוורמן: נניח שאתה לוקח את הכובע שלך כשהיית באוצר.
אבישי ברוורמן: אתה מבין את השאלות שאנחנו שואלים.
<יהודה סבן: אני בהחלט מבין רק אני חושב שהמיקוד של הדיון שגוי לחלוטין ואני אסביר מדוע אני אומר זאת.
<יהודה סבן: בעשר השנים האחרונות מאגר קטן בשם "ים תטיס", מאגר מאוד קטן של 30 BCM, סיפק גז במשך 10 שנים למשק הישראלי.
<יהודה סבן: זה מאגר בבעלות "נובל" ו"דלק".
<יהודה סבן: היתה תגלית של "תמר" שהושקעו בה עד כה כ-4 מיליארד דולר ממאגר שהתגלה בשנת 2008 וכבר בשנה האחרונה מספק גז למפעלים בארץ.
<יהודה סבן: תגלית בשם "לוויתן" גדולה הרבה יותר ממנה, בה השקענו יותר ממיליארד דולר עד עצם היום הזה.
<יהודה סבן: אבל, למרות כל הדברים האלה שהתרחשו על-ידי ספקי הגז יש לא מעט דברים שלא קרו והם אלו שיוצרים כאן את המגבלות.
<יהודה סבן: לא כל מערכת ההולכה קמה, למרות שבהחלט נעשה כאן צעד מאוד חשוב.
<יהודה סבן: מערכת החלוקה נמצאת רק בחיתוליה.
<יהודה סבן: יש רק מתי מעט של מפעלים שמחוברים פיזית לגז.
אבישי ברוורמן: פניציה כבר אמרנו?
אבישי ברוורמן: הודיעו לי שב-14.5 סוף כל סוף תהיה החלטה, אחרי 9 חודשים.
אבישי ברוורמן: יושב פה יאשה.
אבישי ברוורמן: אם יוציאו את יאשה ויתנו ויתחילו להוביל גז.
אבישי ברוורמן: אני מחכה ל-14.5.
<יהודה סבן: יש מאות מפעלי תעשייה בישראל שעדיין לא מחוברים לגז.
<יהודה סבן: הם לא מחוברים לגז כי פשוט התשתית עוד לא הוקמה, למרות שניתן לספק גז מהמאגרים שכבר התגלו ופותחו על-ידי דלק ונובל.
<יהודה סבן: יש לא מעט יצרני חשמל פרטי שהקימו את התחנות שלהם ועדיין ממתינים לאישורים רגולטוריים סופיים כדי שהם יוכלו להפעיל את התחנות שלהם.
<יהודה סבן: המיקוד פה הוא פשוט לא במקום.
<יהודה סבן: במקום להתעסק בהספקה של הגז - - -
אבישי ברוורמן: אתה אדם שעובד לפרנסתו והייתי שם אותו במקום אחר.
אבישי ברוורמן: על התפקוד של מדינת ישראל כבר דיברנו.
<יהודה סבן: אדוני היושב ראש, יש כאן בעיות קשות בהקמת - - -
שלי יחימוביץ': אולי תיתן לנו את רשימת הנושאים שאנחנו צריכים לדון עליהם כדי שנלך לפי חברות הגז ולא נעלה חס וחלילה את צרכי הציבור.
<יהודה סבן: יושב הראש ביקש את התייחסותי ואני נותן אותה.
<יהודה סבן: אחר-כך את תחליטי על מה תדוני.
שלי יחימוביץ': רק אל תגיד לנו על מה אנחנו כן אמורים לדבר ועל מה אנחנו לא אמורים לדבר.
<יהודה סבן: אני חושב שהדיון על הספקת הגז הוא שגוי ואני מנסה להסביר מדוע.
<יהודה סבן: אחד, הוא קרה.
<יהודה סבן: שנית, המחירים שבו אנחנו מוכרים גז למשק הישראלי – נתת כאן שתי דוגמאות בארצות הברית ובמצרים.
<יהודה סבן: לגבי מצרים אני מציע לרוב האנשים פה לא להשתמש בדוגמה הזאת כי זאת דוגמה מאוד מאוד רעה למדינה שיש בה מחסור חמור מאוד בגז.
אבישי ברוורמן: בגלל זה העלו את זה מ-2.6 ל-3.5.
שלי יחימוביץ': אבל פה יש מונופול.
שלי יחימוביץ': זה מה שאנחנו מנסים להגיד לכם.
<יהודה סבן: חברת הכנסת יחימוביץ, תני לי להשלים בבקשה ואני אתייחס לכל הדברים.
שלי יחימוביץ': אף אחד לא מתחרה באף אחד.
<יהודה סבן: אני לא טוען שאין פה מונופול.
<יהודה סבן: יש פה מונופול ואנחנו מונופול מוכרז.
<יהודה סבן: אבל, המחירים שנמכרים לצרכנים הישראלים הם מאוד נמוכים גם בהשוואה בינלאומית.
<יהודה סבן: כבר הוצגו פה השוואות.
אבישי ברוורמן: מר סבן, אנחנו נעשה את ההשוואה הזאת בנפרד.
אבישי ברוורמן: כמו שאמרתי, ההשוואה לאירופה לא רלוונטית.
אבישי ברוורמן: ההשוואה לארצות ולמצרים הן רלוונטיות.
אבישי ברוורמן: המחירים כאן יותר גבוהים.
אבישי ברוורמן: נדון בזה בעוד שבועיים.
<יהודה סבן: לגבי העסקה של עובדים ישראלים.
<יהודה סבן: אנחנו לא מחכים לכך שתיקבע מדיניות בעניין.
<יהודה סבן: כבר היום כל העובדים בחברות הישראליות, או כמעט כולם, הם עובדים ישראלים.
<יהודה סבן: גם בחברת "נובל האמריקאית" - - -
ראובן ריבלין: האם נתנו ל"נובל" היתר להעסיק עובדים זרים?
<יהודה סבן: בחברת "נובל" האמריקאית, מעל 60% מהעובדים הם עובדים ישראלים.
<יהודה סבן: היום יש רק מאות עובדים בתעשייה גופה, מכיוון שהתעשייה הזאת עדיין נמצאת בחיתוליה.
<יהודה סבן: ברגע שכל מפעלי התעשייה יהיו מחוברים, יוקמו כאן מתקני ייצוא, התעשייה תהיה גדולה ורחבה ויועסקו כאן על ידנו ועל ידי שותפנו אלפי עובדים ישראלים.
ראובן ריבלין: ההיתר להעסיק הוא היתר גורף?
<יהודה סבן: כן, אנחנו יכולים להעסיק עובדים זרים.
ראובן ריבלין: בלי לשאול אף אחד, בלי לקבל אישור.
<יהודה סבן: למיטב ידיעתי, אין לנו שום מגבלות.
<יוסי פריצקי: הם מעדיפים עובדים ישראלים.
<יהודה סבן: אנחנו מעדיפים.
<יהודה סבן: רוב העובדים אפילו בחברת "נובל" האמריקאית הם עובדים ישראלים.
ראובן ריבלין: זה הרבה יותר זול.
<יהודה סבן: אני לא חושב שזה בגלל שזה יותר זול אלא בגלל שחברת "נובל", שאני לא מייצג, מעדיפה להעסיק עובדים ישראלים ממגוון של סיבות, בעיקר כי היא רואה את עצמה כסניף של חברה אמריקאית.
אבישי ברוורמן: הממונה על משק החשמל, בבקשה.
אורית פרקש הכהן: לא אחזור על הדברים שאמרתי באריכות בישיבה הקודמת אבל אני רק אנסה למקד את המבט מנקודת הזווית של משק החשמל.
אורית פרקש הכהן: בסוף צריך לזכור שכל הסוגיות שעולות כאן משתקפות בצורה הכי חזקה במשק החשמל ואצל צרכני החשמל הישראלים.
אורית פרקש הכהן: משק החשמל עובר לשימוש של 70% בגז טבעי.
אורית פרקש הכהן: הציבור הולך להשתמש ולהתבסס על משק שבעיקרו המוחלט מתבסס על גז טבעי.
אורית פרקש הכהן: מבחינת הפרטים שאנחנו רואים ברשות החשמל והסכמי הגז שאנחנו רואים ברשות החשמל – מה שכן השתנה מהדיון הקודם להיום הוא, שמאז הדיון הקודם הגיעו אלינו עוד טיוטות של עוד הסכמי גז.
אורית פרקש הכהן: אני לא ארחיב על הפרטים שלהם, כי הדברים האלה הם מסחריים, אבל כן אפשר לומר שבאופן מובהק אנחנו רואים הדרדרות זוחלת של התנאים בהסכמי הגז, גם מבחינת המחירים, גם מבחינת התנאים המסחריים.
אבישי ברוורמן: כשאת אומרת הדרדרות, למה את מתכוונת?
אורית פרקש הכהן: אני מדברת על התייקרות של מחירי הבסיס.
אורית פרקש הכהן: אני מדברת על זה שכל המשק כולו עובר למן מנגנון הצמדה שהכלכליות שלו מוטלת בספק.
אורית פרקש הכהן: אנחנו מדברים על זה שכל דולר במחיר של יחידת אנרגיה במשק הגז עולה לכלל ציבור צרכני החשמל מיליארד שקלים בשנה.
אורית פרקש הכהן: זה סכום לא מבוטל.
אורית פרקש הכהן: צריך להבין שכשמדברים על יוקר מחייה או שמדברים על יכולת להתחרות במשק החשמל, לדברים האלה יש משמעות קריטית.
אורית פרקש הכהן: בהחלט אנחנו רואים חוזי גז שיש בהם חלוקת סיכונים שבין הצד שרוכש את הגז לבין הצד שמספק את הגז, שהיא חלוקת סיכונים בלתי מאוזנת.
אבישי ברוורמן: את חוזרת למה שאמר חבר הכנסת חנין.
אבישי ברוורמן: מי שמרוויח לוקח ואנחנו מפסידים.
אורית פרקש הכהן: כמו שאמרתי בדיון הקודם, רשות החשמל, יחד עם הממונה על ההגבלים העסקיים טיפלה בחוזי הגז שהונחו בפניה בתנאים שהיו לפני כשנתיים ויותר.
אורית פרקש הכהן: עשינו טיפולים בהסכמים הללו, שינינו אותם ועדכנו אותם.
אורית פרקש הכהן: צפינו פני תחרות ורצינו לראות עוד קידוחים.
אבישי ברוורמן: אנחנו בוועדה מאוד מעריכים את הפעולה שלך.
אבישי ברוורמן: אני יודע איזה לחצים יש עליך כל הזמן ממשרדי הממשלה ומגופים.
אבישי ברוורמן: את באמת עושה את עבודתך המקצועית באמונה למען הציבור.
אבישי ברוורמן: ברוכה תהיי.
שלי יחימוביץ': אני מצטרפת.
אורית פרקש הכהן: כולם בממשלה עסוקים בלעשות את הדבר המיטבי והנכון.
שלי יחימוביץ': זה מאוד נדיב מצידך להגיד את זה, אבל זה מאוד לא מדויק.
דב חנין: המחמאות כוונו אליך.
אורית פרקש הכהן: אני רוצה לומר שמבחינת המצב של השוק, צריך להודות בעובדה שתמונת המציאות שראינו לנגד עינינו לפני שנתיים ויותר לא מתקיימת.
אורית פרקש הכהן: כל הקידוחים נכשלו.
אורית פרקש הכהן: בסופו של יום, צריך לזכור שהתחרות היא בסך-הכול אמצעי.
אורית פרקש הכהן: היא אמצעי להביא לציבור מחירי גז יותר זולים, מחירי חשמל יותר זולים, יכולת תחרות יותר טובה.
אורית פרקש הכהן: לכן צריך מאוד לכוון למקום הזה, כדי שבסוף הדברים האלה יונגשו אל הציבור, אל השרשרת האחרונה של העבודה.
אורית פרקש הכהן: אני מניחה שבדיון ההמשך שיהיה בעוד מספר שבועות לגבי הנושאים האחרים – את יתר הדאגות שלנו מהסכמי הגז כבר העברנו אל יתר משרדי הממשלה.
אבישי ברוורמן: זה יהיה פה על השולחן.
ראובן ריבלין: ההרעה בתנאים הם בהתאם לזיכיון?
ראובן ריבלין: הם מנצלים את אותם תנאים של זיכיון?
אורית פרקש הכהן: אנחנו לא קשורים לזיכיון.
אורית פרקש הכהן: אנחנו רשות החשמל.
אורית פרקש הכהן: אנחנו מקבלים את הסכמי הגז דרך חברת החשמל מול ספקית הגז.
אורית פרקש הכהן: מה שהגיע אלינו לאחרונה זה יצרני חשמל.
ראובן ריבלין: ברור, אבל אמרת שיש נסיגה או שיש הרעה בתנאים.
אורית פרקש הכהן: ויש גם החלטות של רשות החשמל שבעצם אינן מיושמות בשטח.
אבישי ברוורמן: אנחנו נקיים דיון בעוד כשבועיים.
אבישי ברוורמן: אנחנו צריכים לסיים ואני עוד רוצה לשמוע את התגובה של משרד האנרגיה ולקרוא את הסיכום.
אבישי ברוורמן: אני רוצה שכולם ידברו אבל הפעם לא נוכל לשמוע את כל הדוברים.
אבישי ברוורמן: מי מטעם משרד האנרגיה מעוניין להגיב בצורה ברורה לשאלות?
שלי יחימוביץ': הם חייבים לענות על השאלות.
<אלכסדר וורשבסקי: עלו פה כמה הערות של חברי הכנסת.
<אלכסדר וורשבסקי: קודם כל לשאלה של חברת הכנסת שלי יחימוביץ, שהתייחסה לכמה סעיפים בשטר החזקה, שבעצם הם מדברים על יכולת הספקת גז של "לווייתן".
<אלכסדר וורשבסקי: אנחנו דרשנו בניית תשתיות לאספקת גז לחוף בגודל שיכול להבטיח הספקה של יותר מ-12 BCM של גז לשנה.
<אלכסדר וורשבסקי: מזה, 9 BCM זאת התחייבות של החברה, שברגע שיש צורך היא תספק 9 BCM.
<אלכסדר וורשבסקי: צריך לקחת בחשבון שכרגע יש לנו את שדה "תמר" שהוא מסוגל לספק 10 BCM ומשנה הבאה הוא יוכל לספק גם 12 BCM.
<אלכסדר וורשבסקי: כש"לווייתן" ייכנס לפעילות, יוכלו לספק לחוף הישראלי יותר מ-20 BCM.
<יוסי פריצקי: בצינור הקיים 12 BCM לשנה?
<אלכסדר וורשבסקי: כן, בצינור הקיים.
<אלכסדר וורשבסקי: היום הוא יכול לספק 10 BCM וברגע שיהיו מדחסים באשדוד הוא יוכל לספק 12 BCM .
<אלכסדר וורשבסקי: לכן, ברגע שיהיה "לווייתן" עם 9 BCM של התחייבות, זה בעצם יותר מ-20 BCM שאפשר לספק לחוף הישראלי, שזה באופן משמעותי הרבה יותר מהדרישות של השוק.
<אלכסדר וורשבסקי: צריך גם לקחת בחשבון שבעצם מה שאנחנו דרשנו זאת בניית עודף תשתיות בצורה מאוד משמעותית.
<אלכסדר וורשבסקי: זה לא דבר שהוא כל-כך מקובל בעולם.
<אלכסדר וורשבסקי: צריך לקחת את זה בחשבון.
<יהודה סבן: זה מה שמעכב את התכנית למעשה.
<אלכסדר וורשבסקי: בעצם אנחנו חייבנו את החברה לבנות תשתיות עם קיבולת באופן משמעותי - - -
ראובן ריבלין: רכישת המדחסים היא בשיקול דעת שלך?
<אלכסדר וורשבסקי: הם כבר בהקמה.
<קריאה: אם היו עושים את הטיפול בלב הים, לא היה צריך את המדחסים האלה.
<יהודה סבן: זה כבר בתהליך זה זמן רב.
<יהודה סבן: הושקעו בו יותר מ-100 מיליון דולר.
<יהודה סבן: עד לחודש אפריל 2015 הוא יושלם.
<יהודה סבן: וניתן יהיה לספק באמצעותו גז למשק הישראלי.
<אלכסדר וורשבסקי: בעצם אנחנו הבטחנו הספקת גז בכמויות שהם הרבה מעבר לצריכה של ישראל בטווח הנראה לעין.
<אלכסדר וורשבסקי: צריך לקחת גם את זה בחשבון.
<אלכסדר וורשבסקי: לכן חייבנו את החברה להשקיע כסף בתשתיות עודפות, למרות שהיא לא צריכה אותם מבחינת המכירות שלה.
<אלכסדר וורשבסקי: אנחנו חושבים שזה נכון וזה חשוב.
<אלכסדר וורשבסקי: זה בתשובה לשאלה שעלתה פה.
<אלכסדר וורשבסקי: בקשר לשאלה של חבר הכנסת דב חנין על זה שהרישיון היה צריך להסתיים ב-2011 ולמה לא נתנו חזקה כבר לפני שנתיים?
<אלכסדר וורשבסקי: לפי החוק נותנים חזקה אחרי שיש תגלית מסחרית, שאפשר להפיק גז בצורה מסחרית.
<אלכסדר וורשבסקי: זה דרש הוכחה, זה דרש קידוחים וגם עבודה של החברה.
<אלכסדר וורשבסקי: הם היו צריכים להוכיח לנו שהשדה הזה כלכלי.
<אלכסדר וורשבסקי: יש הרבה שדות גדולים וקטנים בעולם שיש בהם הרבה נפט ולא מפיקים אותם.
דב חנין: חשבתם ש"לווייתן" הוא קטן.
<אלכסדר וורשבסקי: אני יכול להביא דוגמאות מהעולם, שאחרי קידוח ראשון, קדחו קידוח שני - - - לכן כלכליות של השדה זה בהחלט פרמטר שהוא הכרחי להכרה בתגלית ובמתן חזקה.
<אלכסדר וורשבסקי: בעצם, ההחלטה של הממשלה על יצוא – צריך להבין שההצדקה העיקרית של שדה "לווייתן", וזאת גם היתה העמדה בבית משפט העליון, זה ייצוא.
<אלכסדר וורשבסקי: לכן, רק אחרי שהיתה החלטת ממשלה, הוגשו לנו כל המסמכים ובינואר אנחנו הכרנו בתגלית וכמעט מייד אחרי זה אנחנו נתנו חזקה.
<אלכסדר וורשבסקי: לכן, לדעתי, הטענה הזאת לא נכונה.
שלי יחימוביץ': סליחה, למה כל-כך הזדרזתם לתת את החזקה ולא פתחתם אותה להערות של הציבור?
<אלכסדר וורשבסקי: אנחנו נותנים חזקה לפי חוק שאנחנו עובדים לפיו.
<אלכסדר וורשבסקי: זה עונה גם לשאלה למה זה לא נכון במועצת הנפט.
<אלכסדר וורשבסקי: לפי החוק, אין צורך בזה.
שלי יחימוביץ': זה צירוף מקרים שזה קרה ממש שנייה לפני ש"וודסייד" ארגנה את החגיגות שלה והגיעה לארץ לחתום על ההסכם עם שותפויות הגז?
<אלכסדר וורשבסקי: אנחנו עובדים על שטר חזקת "לווייתן" לא חודש ולא חודשיים אלא הרבה מעבר לזה.
<אלכסדר וורשבסקי: לכן צריך לקחת את זה בחשבון.
<אלכסדר וורשבסקי: דרשנו כל מיני השלמות - - -
שלי יחימוביץ': שבדיוק במקרה יצאו ביום של האירוע של "וודסייד".
<אלכסדר וורשבסקי: אנחנו עבדנו על זה קודם וסיימנו באותו יום.
<אלכסדר וורשבסקי: עוד פעם, העבודה התחילה לא יום לפני זה וגם לא חודש לפני זה.
<אלכסדר וורשבסקי: העבודה התחילה הרבה לפני זה ודרשנו כל מיני הבהרות.
<דנה טבצ'ניק: גם משרדי ממשלה לא ראו את זה, כמו משרד המשפטים, משרד החוץ, המשרד להגנת הסביבה.
שלי יחימוביץ': חמור ביותר.
שלי יחימוביץ': זאת הערה חשובה.
<אלכסדר וורשבסקי: נושא אחר שהזכיר חבר הכנסת חנין זה היבטים סביבתיים בשטר החזקה.
<אלכסדר וורשבסקי: אני צריך להגיד שכל הנושא הסביבתי בשטר החזקה מתואם לגמרי עם המשרד להגנת הסביבה.
<ניצן מתן: הוא רק ממליץ.
<ניצן מתן: הוא לא יכול לקיים שום דבר.
<ניצן מתן: הוא ממליץ ואתם מחליטים כי אתם יודעים יותר טוב מכולם.
<ניצן מתן: בשטר החזקה המשרד להגנת הסביבה רק ממליץ ואתם קובעים.
<ניצן מתן: אתה לא מהמשרד להגנת הסביבה, אתה לא יודע לשמור על הסביבה הימית.
<ניצן מתן: הם ממליצים ואתה קובע.
<ניצן מתן: אני מעמותת "צלול" ומהמשמר החברתי.
<אלכסדר וורשבסקי: הנושא הזה כן מכוסה בשטר חזקה.
<אלכסדר וורשבסקי: חוץ מזה, אם בעתיד יהיו שינויים דרסטיים ונצטרך לשנות משהו, בשטר חזקה יש אפשרות לשנות תנאים במקרים חריגים.
<אלכסדר וורשבסקי: דבר אחרון.
<אלכסדר וורשבסקי: כולם פה העלו מספר נושאים, שבעצם כולם היו בעתירה לבג"צ נגד החלטת הממשלה.
<אלכסדר וורשבסקי: בג"צ כבר החליט בנושא.
אבישי ברוורמן: עכשיו אתה שמת את האצבע.
אבישי ברוורמן: זה כמו לגבי השחיתות.
אבישי ברוורמן: הכול זה איך יהיה החוק בעיניי הבג"צ.
אבישי ברוורמן: זה שמדינת ישראל מקבלת החלטות – הגז זה טריליון שקלים – שמבטיחים את עתידנו.
אבישי ברוורמן: כל זמן שמוצאים משהו באמצעות החוק שאפשר להיתלות בו ובית המשפט לא מתערב כי הוא מאמין שכנסת ישראל צריכה לראות.
אבישי ברוורמן: אבל אם לא מראים את זה לציבור ולכנסת ועושים את זה במחשכים, יש חשש שבעוד 20 שנה כשיתעוררו, יהיה משהו לא טוב.
דב חנין: לפרוטוקול אני רוצה להגיב להערה האחרונה הזאת.
דב חנין: מה שבג"צ מחליט זה לא מה טוב ומה רע.
דב חנין: בג"צ מחליט האם זה חוקי.
דב חנין: הועמדה שאלה רצינית בפני בג"צ, האם החלטה מסוימת של הממשלה בעניין הייצוא היא חוקית?
דב חנין: בג"צ אמר שכן.
דב חנין: עדיין זה לא אומר שזאת החלטה טובה.
ראובן ריבלין: הוא המליץ בפני הכנסת לחוקק חוק.
דב חנין: עדיין זה לא אומר שזאת החלטה טובה, זה לא אומר שזאת החלטה ראויה, ובטח לא אומר על שום החלטות אחרות שאתם קיבלתם.
ראובן ריבלין: שמענו הרגע את נציגת רשות החשמל.
ראובן ריבלין: היא אומרת שבמשך 6 חודשים יש הרעה בתנאי הספקת הגז.
ראובן ריבלין: היא אומרת לך את זה, לא צריך את האגודה לזכויות האזרח.
<נועם סגל: האם אפשר לקבל תשובה לסעיף 8.6.
<נועם סגל: זה הסעיף הכי חשוב.
<נועם סגל: אם מחר אין גז, האם מדינת ישראל היא הבעלים של הגז שלה או חברת "וודסייד".
<אלכסדר וורשבסקי: קודם כל כתוב בסעיפים 8.6 ובסעיף 9.3 בהגדלת תשתיות.
<אלכסדר וורשבסקי: אנחנו יכולים לדרוש את זה אבל זה יבוצע.
שלי יחימוביץ': אבל כתוב שזה לפי האינטרסים של חברות הגז.
ראובן ריבלין: כתוב שזה בהתאם לאינטרסים מסחריים.
שלי יחימוביץ': מה התשובה לשאלה של נועם סגל?
<אלכסדר וורשבסקי: צריך לקחת את זה בחשבון ואי-אפשר להתעלם מזה.
<אלכסדר וורשבסקי: לכן המדינה צריכה להחליט מה היא עושה במקרה הזה.
שלי יחימוביץ': האינטרס של מדינת ישראל גובר במקרה כזה על חברות הגז?
<דרורה ליפשיץ: האינטרס של מדינת ישראל גובר בצורה חד משמעית.
שלי יחימוביץ': זה לא כתוב, כתוב ההיפך.
ראובן ריבלין: אז המדינה תשלם פיצויים?
<דרורה ליפשיץ: ראשית, אין אף סעיף בשטר החזקה שמרע את המצב לפי החוק.
<דרורה ליפשיץ: בכל מקרה הבעלות על הגז היא בעלות של מדינת ישראל.
אבישי ברוורמן: והיא תיקח אותו חזקה אליה.
שלי יחימוביץ': זה לא נכון, אין אופציה כזאת.
<דרורה ליפשיץ: סעיף 8.8 לשטר החזקה קובע שאין באמור בסעיף כדי לגרוע מסמכותו של השר לפי סעיף 33 לחוק שדובר עליו.
<דרורה ליפשיץ: זה הסעיף של העדפה מקומית ותצרוכת מקומית.
<קריאה: למעט חוזי ייצוא שנחתמו.
<דרורה ליפשיץ: לא, לא למעט.
<ניצן מתן: "אם לבעל החזקה יש יכולת הספקה שאינה כפופה להתחייבות מכירה על-פי חוזה בר תוקף".
<ניצן מתן: כלומר, אם יהיה גז להספקה שאינו בחוזה בר תוקף.
<דרורה ליפשיץ: לא, לא, לא.
שלי יחימוביץ': אבל זה כתוב.
אבישי ברוורמן: עו"ד ליפשיץ בזכות דיבור, לא להפריע לה.
<דרורה ליפשיץ: סעיף 8 כולו מסביר את ההוראות של עדיפות מקומית, מכירה לתצרוכת מקומית ומכירה לייצוא.
<דרורה ליפשיץ: יש לו שלבים.
<דרורה ליפשיץ: סעיף 1 מדבר על אימוץ המלצות הממשלה, שאימצה את מסקנות ועדת צמח.
<דרורה ליפשיץ: סעיפים נוספים מפרטים מעבר לזה ואומרים מה בעל החזקה צריך לעשות בלי הוראות נוספות של השר.
<דרורה ליפשיץ: זה סעיף 8.5 ו-8.6 וסעיפים נוספים.
<דרורה ליפשיץ: על אף האמור - יגיד כל משפטן שיושב פה בחדר שקורא את הסעיפים אחד אחרי השני.
<דרורה ליפשיץ: את זה בעל החזקה צריך לעשות בלי הוראות נוספות.
<דרורה ליפשיץ: כאשר השר ירצה לתת לו הוראות נוספות, לפי סמכותו בסעיף 33, זה בנוסף לכל מה שהוא צריך לעשות, לרבות פגיעה בחוזים קיימים.
<דרורה ליפשיץ: זאת התשובה.
<קריאה: השאלה אם על חשבון תצרוכת מקומית, למשל?
ראובן ריבלין: אז מי משלם את הפיצויים?
<דרורה ליפשיץ: זה לא קשור לפיצויים בכלל.
<דרורה ליפשיץ: זה לא סעיף שמדבר על פיצוי.
ראובן ריבלין: אם אני רכשתי ממדינת ישראל או מאותם זכיינים כמות של גז.
ראובן ריבלין: לאחר מכן אני אומר שאני צריך את זה לצרכים מקומיים לכן מבטלים איתי את ההסכם לרכישת הגז.
ראובן ריבלין: אז אני אומר שאני רוצה לקבל פיצויים.
<דרורה ליפשיץ: ברור שהחלטה של השר לפי סעיף 33, כמו כל החלטה מנהלית אחרת, ניתנת בכפוף לכל דיני המשפט כולל סבירות וענייניות.
ראובן ריבלין: המדינה לוקחת על עצמה את ההחלטה?
<דרורה ליפשיץ: לא, זה תלוי מה תהיה ההוראה.
שלי יחימוביץ': יש לי שאלה לאלכס וורשבסקי.
שלי יחימוביץ': האם הפרשנות של היועצת המשפטית מקובלת עליך?
<אלכסדר וורשבסקי: כן.
אבישי ברוורמן: יש פה עורכי דין מדופלמים מאוד ואנחנו נפתח את זה בדיון הבא.
אבישי ברוורמן: אני קורא את הסיכום: רבותיי, אני מודה לכם על הדיון.
שלי יחימוביץ': מה עם הממונה על ההגבלים?
אבישי ברוורמן: דיוויד אמר לי שהוא לא רוצה להתבטא יותר, שאלתי אותו.
אבישי ברוורמן: ועדת הכלכלה תובעת מראש הממשלה להופיע בפני הוועדה כדי להסביר כיצד מדיניות הממשלה למשק הגז מתיישבת עם האינטרס הציבורי לפיתוח תעשייה, הגברת התחרות והוזלת יוקר המחייה.
אבישי ברוורמן: למרות שהכנסת בפגרה, ועדת הכלכלה תתכנס בכל מועד בו יבחר ראש הממשלה להופיע.
אבישי ברוורמן: בעניין שטר החזקה.
אבישי ברוורמן: הועלו בפני הוועדה טענות קשות על תוכנו של השטר והוועדה תובעת ממשרד האנרגיה לבחון את הבעיות שהועלו על-ידי חברי הכנסת והארגוניים החברתיים ולפעול לתיקונים.
אבישי ברוורמן: תודה רבה וניפגש בקרוב.
אבישי ברוורמן: אנחנו פותחים וממשיכים בדיון שלנו באישור הצעת חוק רישוי שירותים לרכב, התשע"ג–2013.
אבישי ברוורמן: כל מכובדי, חבר הכנסת יצחק וקנין, מנכ"ל משרד התחבורה עוזי יצחקי, הסמנכ"ל הבכיר מר פלור, שרית ידידתי – אפשר לקרוא לך הבוקר ידידתי?
אבישי ברוורמן: כל הנציגים של האוצר, כמובן כל הארגונים המכובדים.
אבישי ברוורמן: יש לנו כשעתיים, אנחנו רוצים להתקדם כמה שיותר, ולכן אני אבקש, שרית, את או אבנר או עוזי, מי פותח?
<שרית זוכוביצקי-אור: אפשר להתחיל בהקראת הנוסח?
אבישי ברוורמן: בהקראה.
אבישי ברוורמן: אנחנו ממשיכים להתקדם.
אבישי ברוורמן: מילת הסבר.
<שרית זוכוביצקי-אור: פה אנחנו רוצים למנוע סיכול פוזיטיבי של התחרות, זאת אומרת למנוע פעולות שיבצעו יבואנים בעלי רישיונות ייבוא העוסקים בתחום, מכניסה של מתחרים פוטנציאליים לשוק או מתחרים קיימים בשוק.
<איתי עצמון: אני מבקש לשאול שאלת הבהרה.
<איתי עצמון: אתם משתמשים כאן בפועל "לא יתערב", שהוא לא כל כך שגור בחקיקה.
<איתי עצמון: אם אפשר יהיה להסביר מה בעצם הפרשנות שלכם למונח הזה ואם אפשר גם לתת דוגמאות.
<אבנר פלור: הסעיף הזה הוא סעיף שהורחב קצת מבסיס החוק שהיה, ובעקבות הישיבה האחרונה, הייתה הצעה של חברת הכנסת גמליאל.
<אבנר פלור: האחריות בנושא הזה היא בעצם על היבואן, רכב שקיים פה.
<אבנר פלור: היו לנו דוגמאות שלפחות לכאורה, כשהיה יבואן אחד מקביל שניסה לייבא רכב והיו כל מיני פניות של גורמים כאלה ואחרים, בעצם ראינו שיש עיכוב וחל עיכוב בתהליך הייבוא של אותם כלי רכב של היבואן המקביל.
<אבנר פלור: בסעיף הזה, סעיף (ב) מתייחס לנושא של ייבוא הרכב, וסעיף (א) מתייחס לנושא של מוסך.