GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מיכל ריבלין: בבעלות הוט יש ערוץ אחד שנקרא ערוץ 3, יתר הערוצים בהוראת רגולטורים כאלו או אחרים מופקים על-ידי מפיקי ערוצים חיצוניים ואין לנו שום יכולת לשלוט עליהם.
<מיכל ריבלין: דיברתם על הורדת איכות התרגום, אנחנו עובדים באופן מסורתי עם שלוש חברות ותיקות: עם וידאופילם, עם אולפני אלרום ועם דורי מדיה אות.
<גיא רקוביצקי: שוטף פלוס מאה.
<מיכל ריבלין: תנו לי לדבר.
<מיכל ריבלין: מעבר לזה, מבחינת איכות התרגום - אנחנו מפעילים אצלנו בבית בקרת איכות ואם מגיע תרגום שלא נעשה לטעמנו מועבר אליהם בקרה.
אבישי ברוורמן: אני שואל רק שאלה אחת והתשובה היא כן או לא.
אבישי ברוורמן: האם אתם יכולים לעזור לנו?
אבישי ברוורמן: אני מרגיש שהחבורה הזאת מקבלת שכר לא ראוי למדינה שמתחזה להיות חברת מופת ושאין לה שום קשר להיות חברת מופת.
אבישי ברוורמן: השאלה היא האם את בתור נציגת הוט יכולה לעזור לפתור את הבעיה או לא?
אבישי ברוורמן: כן או לא.
<מיכל ריבלין: הבירור הזה צריך להיערך מול חברות התרגום, אני לא יכולה לתת תשובה - - -
אבישי ברוורמן: תודה רבה, הבנתי.
<לאה ורון: אתם משלמים לחברות התרגום מחיר לשעה או מחיר גלובאלי?
<מיכל ריבלין: המחירים הם מחירים על תרגום פרק, תרגום סרט.
אבישי ברוורמן: פר פרויקט.
אבישי ברוורמן: אני לא רוצה לשמוע, תודה.
<לאה ורון: רק השאלה אם יש להם איזושהי יכולת לחשב - - -?
אבישי ברוורמן: היא אומרת שלא.
<עוז פלג: אנחנו משלמים 150% על עבודות דחופות.
<גיא רקוביצקי: זה לא מגיע אלינו.
<עוז פלג: אנחנו משלמים 200% בכל פעם שאנחנו מבקשים עבודה שמתרחשת בשבת מהמחיר שאני משלם לחברת התרגום – 200% על כל הסכום.
<עוז פלג: אני משלם על פרק של עשרים על-פי 30 דקות כי זה המחירון שנקבע.
<עוז פלג: על פרק שעובר את ה-30 דקות, בין 30 דקות לשעה, שזה רוב הסדרות שלנו - - -
<לאה ורון: על פרק של 30 דקות כמה אתם משלמים?
<עוז פלג: אני לא חושב שזה המקום לשים כרגע את המחירים כי זה הסכם מסחרי ביני ובין - - -
<גיא רקוביצקי: איפה כן המקום?
תמר זנדברג: אבל לכם כגוף משדר יש אינטרס משותף עם האנשים האלה, זה לא ברור לי.
תמר זנדברג: אולי יש חברות תרגום, לכם יש איתם הסכם מסחרי, להם יש איתם יחסי ניצול, ואתם שאתם נותנים לנו כאזרחים את השירות והם שמספקים את השירות הזה מתקוטטים אחד עם השני.
תמר זנדברג: האינטרס כאן משותף.
תמר זנדברג: אנחנו קולטים את האווירה ששוררת כאן ואני חייבת להגיד שאני מופתעת.
תמר זנדברג: לכם יש את מלוא האינטרס המשותף עם האנשים האלה.
תמר זנדברג: אגב, אני לא פוסלת את זה, לא עשינו כאן את הבדיקה הכלכלית, יכול להיות שהשירות ישתפר והשכר יעלה אם כן תעסיקו אותם ישירות במקום לשלם לאיזה קבלן באמצע.
תמר זנדברג: משהו כאן לא הגיוני.
תמר זנדברג: יש לנו כאן אינטרס משותף.
<מיכל רפאלי כדורי: - - -את גם לא מעוניינת שאני אגלגל את זה על הלקוח.
תמר זנדברג: איזה לקוח?
תמר זנדברג: הלקוח שלך זה אנחנו, זה הציבור של המנויים והם אלה שעושים את העבודה.
תמר זנדברג: יש כאן איזשהו מאבק לא סביר.
אבישי ברוורמן: אני מנסה, קודם כל, לברר את הדברים ואני שומע את זה בצורה הכי פרקטית כי המטרה שלי מעבר למה שייגמר פה - זה לא הנקודה - היא איך עוזרים להם.
אבישי ברוורמן: התשובה מעבר לכל הרטוריקה, אתם שוכרים קבלנים שנותנים לכם הפרויקטים.
אבישי ברוורמן: הפרויקטים האלה - החברות שוכרים אותם והם מקבלים 22 שקלים, זה הסיפור.
אבישי ברוורמן: אתם אומרים: אנחנו לא יכולים להתערב בזה, אנחנו לא רוצים להתערב בזה, תפתרו את הבעיה.
אבישי ברוורמן: אני פונה עכשיו למוטי שפירא שאמר לי שיש לו דיון דחוף.
<לאה ורון: אני רק אקדים ואומר שלוועדה הוזמנו נציגים של שבע חברות שעוסקות בתרגום ואף לא אחת מהן מצאה לנכון להגיע לישיבה.
אבישי ברוורמן: מוטי, בקצרה.
אבישי ברוורמן: את מי אתה מייצג בדיון כאן?
<מוטי שפירא: ממש בקצרה.
<מוטי שפירא: מייצג את לה"ב, לשכת העצמאים.
אבישי ברוורמן: אתה מדבר למען העובדים?
<מוטי שפירא: ברור.
<מוטי שפירא: באתי לתמוך בהם בצורה מלאה בלי שהם מכירים אותי ובלי שאני מכיר אותם.
<לאה ורון: חברות התרגום הן חלק מכם?
<מוטי שפירא: לא.
<מוטי שפירא: חברים, זה דו-שיח של חירשים.
<מוטי שפירא: יש כאן ניצול ציני של הדבר הזה שנקרא השרשור הזה מעסק גדול דרך חברה קבלנית לפרילנסרים.
<מוטי שפירא: זה דו-שיח של חירשים.
<מוטי שפירא: אין סיכוי.
<מוטי שפירא: זה בדיוק הניצול של הנקודה הזו.
<מוטי שפירא: הם לא היחידים, יש קבוצות גדולות כאלה שמנצלים בדיוק את המצב הזה.
<מוטי שפירא: אין פה דרך איך לשפר את זה אלא אם כן תינתן להם זכות התאגדות וייצוגיות.
<מוטי שפירא: להביא הנה את הממונה על ההגבלים העסקיים למרות שהם לכאורה עצמאיים.
אבישי ברוורמן: אני אביא אותו לזה.
אבישי ברוורמן: אני מבטיח לך שאחרי פסח הוא יהיה אצלי בנושא הזה ואני אשוחח אתו.
<מוטי שפירא: הם אמרו שהם היו בהסתדרות אבל גם להסתדרות יש בעיה כי הם לא בדיוק שכירים.
<מוטי שפירא: הם לא שכירים, הן מין עצמאיים.
<מוטי שפירא: יש את השרשור הזה דרך החברות, שדרך אגב, הממשלה היא ראש המשרשרים על מכרזי התרגום שלהם.
אבישי ברוורמן: היא ראש המשרשרים, השרשור הגדול.
<מוטי שפירא: בגלל זה דוח-השיח הזה של חירשים.
<מוטי שפירא: אלו לא רוצים לתת, אלו יש להם את הכוח והם יכולים לנצל את זה ואלו בעמדה נחותה לחלוטין.
<מוטי שפירא: אין להם אפשרות לייצג את עצמם.
<עליזה פרידמן: יש לנו בכל זאת דבר ייחודי כלפי עצמאיים.
<עליזה פרידמן: יותר מזה - - -
אבישי ברוורמן: עליזה, רק דקה אחת.
<מוטי שפירא: בשורה התחתונה, מוכרחים לתת להם זכות ייצוגיות.
אבישי ברוורמן: אני הלוא מאמין רק בפתרונות.
אבישי ברוורמן: תכתוב לי נייר כי אני מסתכל עכשיו בדיוק לנקודה הזו.
אבישי ברוורמן: הלוא הגוף הזה הוא גוף שברירי כיוון שלעמוד מול חברות התרגום, ותסלחו לי רות ותמר שאני אומר את זה, אבל כי "עבור פת לחם יפשע גבר" אומרים במקורות, אבל גם אישה, אז אתה עומד מול אחד אז הוא ייקח את ה-22 שקל.
אבישי ברוורמן: צריך לתת להם את הכוח שיהיו כגוף.
אבישי ברוורמן: אבל אני מבין שכרגע יש בעיה מי הם בדיוק.
אבישי ברוורמן: לכן, אני אבקש גם מהממונה ומכולם לחשוב ביחד כדי שאפשר יהיה באיזושהי צורה לתת להם יכולת ביטוי כך שהניצול המחפיר הזה ייפסק.
<מוטי שפירא: אני מצטער שאני חייב לרוץ.
אבישי ברוורמן: רוץ, רוץ.
אבישי ברוורמן: אני מבקש עכשיו מהנציגים של המועצה לשידורי כבלים ולוויין.
<צחי פנחס: צחי פנחס, עורך-דין במועצה.
אבישי ברוורמן: מה עמדתך בנושא ואיזה פתרון אתה מציע?
<צחי פנחס: למען האמת, אין לי פתרון כי המועצה היא הגוף שבעצם אחראי על יישום של הוראות חוק שידורי טלוויזיה, חוק הכתוביות, מבחינת בעלי הרישיונות.
<צחי פנחס: היא לא מתערבת - - -
<לאה ורון: אז אולי תפרט לוועדה מה דורש החוק, מה קורה כשלא עומדים בחוק.
<צחי פנחס: מבחינת סמכות המועצה, היא סמכות פיקוח ש---
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, אתה לא רלוונטי לשיחה?
<צחי פנחס: באופן כללי, לא.
<צחי פנחס: אבל אני יכול להגיד מה המחויבויות שחלות עליהם.
<צחי פנחס: אנחנו לא מתערבים בהתקשרויות החוזיות והעסקיות שבין - - - לבין חברות תרגום.
תמר זנדברג: חוק אחריות מזמין שירות חל כאן?
אבישי ברוורמן: אני לא יודע, אנחנו נבדוק כל דבר.
תמר זנדברג: כל פעם הכנסת מחוקקת, מחוקקת ומחוקקת, ובסוף - - -
<עליזה פרידמן: לדעתי, הוא תקף רק על ממשלה.
אבישי ברוורמן: אני לא עורך-דין.
אבישי ברוורמן: אתה נציג המועצה לשידורי כבלים ולוויין.
אבישי ברוורמן: אתה מבין שישנה בעיה מסוימת כאן.
אבישי ברוורמן: הלוא באים פה ראשי המשק ואומרים: אם לאנשים תהיה השכלה והם באמת יהיו נהדרים אז הם יקבלו שכר, כך כותב אפילו דן בן דוד.
אבישי ברוורמן: אנשים משכילים מאוד, מיומנים מאוד - 22 שקל.
אבישי ברוורמן: לך אין אחריות ואין סמכות בנושא?
<צחי פנחס: מבחינת המועצה, אין לה סמכות להתערב ב - - -
אבישי ברוורמן: מה עם הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו לגבי החובות שעל-פי החוק?
אבישי ברוורמן: האם יש פה מישהו?
<הילה וייצמן-וייס: כן, הילה וייצמן מהרשות השנייה.
<הילה וייצמן-וייס: שוב, בדומה למה שאמר צחי מהמועצה לשידורי כבלים ולוויין גם הרשות השנייה היא בעצם מפקחת שהמחויבויות על-פי חוק כתוביות ושפת סימנים יבוצעו על-ידי הזכיינים.
<הילה וייצמן-וייס: יש מכסות לתרגום בכל מיני סוגים של תוכניות.
<הילה וייצמן-וייס: שאלתם מה החוק הזה כולל.
<הילה וייצמן-וייס: יש כל מיני מכסות לתרגום אבל אין שום מחויבות שנוגעת לאיכות התרגום.
<הילה וייצמן-וייס: לגבי היחסים שבין הגורמים המשדרים כמעסיקים לבין גורמים אחרים שנותנים להם שירות - הרשות לא מתערבת.
אבישי ברוורמן: לא מעורבת.
אבישי ברוורמן: רבותי, אני עכשיו מסכם.
אבישי ברוורמן: אני בא ללקונה, יש פה לקונה.
אבישי ברוורמן: יש פה אנשים עם השכלה רצינית, עם מיומנות, שמקבלים 22 שקל.
אבישי ברוורמן: כל הגופים כאן - יש את שיווי המשקל הקלאסי שנוצר בישראל, זה לא רק הוט ויס, זה כמעט בכל מיני מקומות, בכל הגופים, של המודל של חוטבי עצים ושואבי מים.
אבישי ברוורמן: אנשים שוכרים פרויקט ואת הפרויקט הזה לוקחים אנשים ולוקחים עובדי קבלן בזול כי הם גם לא מאוגדים, ולכן אין להם את יכולת ההתאגדות והמחאה.
אבישי ברוורמן: אני, למשל, חושב שאם כל המתרגמים האלה היו באמת איגוד והיו אומרים שהם לא מקבלים שכר ראוי ושהם מקבלים 22 שקל והם היו משביתים, אז פתאום הפרויקטים האדירים של הוט ויס, ואני לא אומר בזלזול, להיפך - - - אלא מה?
אבישי ברוורמן: גם זה לא מאפשרים להם.
אבישי ברוורמן: לכן, השאלה שלי.
אבישי ברוורמן: עליזה, תסבירי לי איפה ההסתדרות בנושא הזה ואיפה הממונה כי כשאני אסגור את הישיבה הזאת בעוד חמש דקות אני אלך לנצל את חופשת הפסח גם עם יושב-ראש ההסתדרות וגם עם הממונה למצוא פתרון כי זו הדרך, וזה כשאני קורא את עבדות לחירות כשהיהודים הם תמיד הצדיקים והם אף פעם לא המעבידים והם רק העבדים, הם לא עושקים.
אבישי ברוורמן: צריך לתת לכם איזושהי אפשרות למנוע את הניצול המחפיר הזה, אחרת אנחנו נבוא לישיבות האלה וכולנו נגיד את הדברים הטובים האלה, כל אחד עושה את הדבר שלו, אבל אתם תמשיכו עם 22 השקלים ואתם צריכים גם להתפרנס ולכן יעבדו גם עם בשביל 15 שקלים.
אבישי ברוורמן: צביקה, היה פה ככה עם העיתונאים.
אבישי ברוורמן: גם העיתונאים בהדרגה התחילו לעשות את הדברים האלה.
רות קלדרון: אדוני היושב-ראש, חוץ מזה שהם לא מקבלים את השכר הראוי אנחנו כלקוחות של יס והוט מקבלים תרגום מטופש.
רות קלדרון: למשל, "אז נתראה עוד מעט" - באל"ף, טי"ת.
רות קלדרון: מה זה הדבר הזה?
רות קלדרון: זה לא שירות לנו.
רות קלדרון: האיכות היא בגלל שהם לא עובדים איתם.
<קריאה: אני מאוד הייתי רוצה להגיב לזה כי הדוגמאות הן דוגמאות - - -
רות קלדרון: לא קיבלת את זה?
אבישי ברוורמן: עובדי קבלן.
אבישי ברוורמן: רבותי, אני מסיים בזה את הדיון.
אבישי ברוורמן: זה ברור לי לחלוטין שהדיון הזה הוא דיון עקר כמו חלק גדול מהדיונים בכנסת, אלא אם כן אנחנו נפרה אותו על-ידי זה שנעצים את הגוף הזה.
רות קלדרון: או שיש לך תוקף להביא את החברות האלה, הקבלנים, ושיענו לך.
אבישי ברוורמן: רות, את חדשה ואני רוצה להסביר לך.
אבישי ברוורמן: אז אני אביא אותם ותהיה הצגה של חצי שעה כמו שיש בכנסת והכול.
אבישי ברוורמן: הם שוכרים מה שהם שוכרים.
אבישי ברוורמן: אני מנסה עכשיו.
אבישי ברוורמן: אני מסתכל אינטלקטואלית והדרך היחידה שאפשר לפתור בעיה כזאת זה לתת אפשרות לאנשים האלה שכל אחד הוא אור קטן וביחד הם יהיו אור איתן של עוצמה מסוימת כי אחרת תמיד ימצאו כל מיני עובדי קבלן בשכר הכי נמוך וישתמשו בהם.
אבישי ברוורמן: אני מפנה לפתרון של השאלה הזו ואני מסכם.
אבישי ברוורמן: אני הולך להתייעץ בנושא הזה גם עם יושב-ראש ההסתדרות, עם הממונה על ההגבלים העסקיים, איך אפשר למצוא פתרון לחבורה הזו.
אבישי ברוורמן: אגב, זה כמשל.
אבישי ברוורמן: זה התופעה שקיימת יותר ויותר במדינת ישראל - אבטלה 6% ורובם חוטבי עצים ושואבי מים.
אבישי ברוורמן: אבל כאן בסיפור הזה זה בדיוק הפוך - השכלה, ניסיון, מיומנות ו-22 שקל.
אבישי ברוורמן: לכן, אני מסיים בכאב.
אבישי ברוורמן: מה שמך ומטעם מי?
<נגה בריינס: נגה מטעם העורכים, איגוד מקצועות הפוסט-פרודקשן.
<נגה בריינס: רק באתי לתמוך במתרגמים.
<נגה בריינס: יש לנו פתרון שאנחנו עובדים עליו.
אבישי ברוורמן: אז אולי תעבירי לי גם כן ונתייעץ כי אני מאמין בחוכמת השולחן – שביחד נחשוב איך למצוא פתרון.
אבישי ברוורמן: רשות השידור נמצאת פה?
אבישי ברוורמן: איפה רשות השידור כאן?
אבישי ברוורמן: גם שם?
אבישי ברוורמן: לאה, ברשותך, תרשמי.
אבישי ברוורמן: הלוא ממילא רשות השידור עכשיו אצלנו.
<עליזה פרידמן: המתרגמים שבתו שם.
<לאה ורון: אדוני, אני מודיעה שגם נציגי רשות השידור הוזמנו כמו גם נציגי ההסתדרות הכללית החדשה.
אבישי ברוורמן: אני אפנה אליהם בצורה אקטיבית.
אבישי ברוורמן: נגה, מה הפתרון?
<נגה בריינס: גם לנו יש עובדי קבלן, גם פרילנסים, בשביל כל גופי השידור.
<נגה בריינס: אנחנו בדיונים נרחבים עם הרשות השנייה בנושא הזה.
<נגה בריינס: הרשות השנייה ומועצת הכבלים והלוויין עובדים לפי חוק מסוים.
<נגה בריינס: אם נשנה את חוק הרשות השנייה ואת חוק הבזק כך שיהיו להם את הכלים כדי לאסור העסקת עובדי קבלן דרך קבלני משנה, בעצם זה קבלני משנה שכל העבודה שלהם היא מזכירות, בואו נשים את הדברים על השולחן, הם לא תורמים שום דבר לאיכות, אם אנחנו נשנה את חוק הרשות השנייה ואת חוק בזק, להם יהיו את הכלים כדי לפקח על הוט ויס והרשות השנייה.
<לאה ורון: אין לכם היום כלים לפקח עליהם?
אבישי ברוורמן: גברתי הנציגה, אני מאוד מעריך את שי באב"ד שהוא המנכ"ל.
אבישי ברוורמן: תעלי לו את זה שאני מרגיש כמו כל חבריי כאן מאוד לא נוח בנושא הזה.
אבישי ברוורמן: כיוון שהוא אדם חכם שלפעמים חושב מחוץ לקופסא, אז בין כל הגופים: הממונה, ההסתדרות, בוא נמצא פתרון שאם נכנס את האנשים האלה אחרי פסח נגיע לאיזה פתרון שהם יקבלו קצת יותר כסף, לא הרבה.
אבישי ברוורמן: אני מודה לכם, שיהיה חג שמח.
אבישי ברוורמן: על סדר היום תקנות תכנון משק החלב (העברת מכסות בשנים 2014 עד 2016 ומדיניות הפיתוח לשנת 2014).
אבישי ברוורמן: אני מתחיל עם הוראת נזיפה לאנשים שאני מאוד אוהב כאן, אבל אני מוכרח לציין – ואני מקווה שזה ישתפר בעתיד.
אבישי ברוורמן: כשעושים מדיניות פיתוח לשנת 2014 – וד"ר תניב רופא הכלכלנית צופה פני עתיד ומתכננת – היה סביר שהיא וצוותה יניחו את זה עוד ב-2013.
אבישי ברוורמן: אני קיבלתי את זה ב-5 במרס 2014.
אבישי ברוורמן: יש פה תהליכים שחוזרים על עצמם - -
<לאה ורון: מה שחייב אותך לקיים דיון בפגרה, למשל.
אבישי ברוורמן: אני לא יודע למה זה – תעבירו את זה לגורמים המוסמכים.
אבישי ברוורמן: תמיד אפשר לעשות את הדברים, ולא ברגע האחרון.
אבישי ברוורמן: אז גם העיתונות מתחילה להגיד – מה זה, לא גומרים וכדומה.
אבישי ברוורמן: זה היה בנושא המזון, למשל.
אבישי ברוורמן: אחרי שחמישה חודשים התווכחו אם ייתנו את הנושא לוועדת כספים או לכלכלה - -
<לאה ורון: לא, מי מחברי הכנסת יאייש את הוועדה המשותפת לוועדת הכלכלה ולוועדת הכספים.
אבישי ברוורמן: בראשותי.
אבישי ברוורמן: לקח להם שלושה חודשים.
אבישי ברוורמן: ואז כשזה מגיע לכאן, שואלים אותי, למה לא גומרים.
אבישי ברוורמן: מכיוון שאנחנו לקראת שנה חדשה – פסח זאת שנה חדשה – כדי שהדיונים יהיו יותר רציניים ונוכל להתכונן יותר כדי שלא נשב בפגרה – מכאן ואילך תעבירו את הדברים בזמן המתאים.
אבישי ברוורמן: תעבירו את זה לכל הגורמים המוסמכים ולמנכ"ל ולשר.
<תניב רופא: היות שתירוצים לא יעזרו כאן
<תניב רופא: אנחנו מקבלים את ההערה ולוקחים את זה לתשומת לבנו.
<לאה ורון: גם בהתייחס לכל התקנות האחרות שמשרד החקלאות מעביר לאישור ועדת הכלכלה.
<תניב רופא: אנחנו לוקחים את זה לתשומת לבנו, ונשתדל ככל שנוכל.
אבישי ברוורמן: את מכירה את הסיפור "לנסות"?
<תניב רופא: יש הרבה סיפורים.
<תניב רופא: תספר.
אבישי ברוורמן: אני לוקח כוס תה ומניח אותה.
אבישי ברוורמן: עכשיו אני אומר לאיתי, תנסה להרים אותה.
אבישי ברוורמן: תנסה, איתי.
אבישי ברוורמן: הוא הרים אותה.
אבישי ברוורמן: לא, תנסה להרים אותה.
אבישי ברוורמן: לנסות זה ככה; להרים זה או מרימים או לא מרימים.
אבישי ברוורמן: או מגישים בזמן או לא מגישים בזמן.
אבישי ברוורמן: אל תנסו, אל תשתדלו – תעשו.
<תניב רופא: קיבלנו.
<יואב צור: ואנחנו נשתדל להתחיל לחלוב שלוש פעמים ביום.
אבישי ברוורמן: רבותי, אנחנו מתקדמים היום כמה שיותר כדי שמה שיישאר לנו יהיו הדברים האחרים.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לגמור עם זה, ואני גם רוצה לשחרר את כל נושא השלושים של משק החלב כדי שחלילה אנשים לא יהיו צמאים לחלב בקיץ.
אבישי ברוורמן: איתי, תדריך אותנו; אפרת, תובילי אותנו, ואנחנו רצים.
<איתי עצמון: אדוני, אני מציע שמשרד החקלאות יסביר מה העיקרים של ההסדר המוצע כאן.
<איתי עצמון: ההסדר המוצע הזה כולל מספר חלקים.
<איתי עצמון: התקנות האלה, אם אינני טועה, אמורות להיות הסדר משלים לתקנות שאדוני דן בהן בעניין קביעת מכסות חלב.
<איתי עצמון: זה איזשהו הסדר משלים, ואני מציע שעורכת הדין אביאני תמשיך.
<אפרת אביאני: אלה תקנות שכולן הוראת שעה.
<אפרת אביאני: הן קובעות הוראות בעניין ניוד מכסות, לפי נהלי הניוד שכבר פורסמו ומיושמים בפועל; וגם פרק ד' של התקנות עוסק באופן חלוקת תוספת המכסות ליצרנים בעקבות התוספת למכסה הארצית בשנת 2014.
<אפרת אביאני: ועדת המכסות אינה יכולה לחלק עדיין את התוספות האלה מכיוון שטרם הותקנו התקנות בעניין.
<אפרת אביאני: פרק ב' סימן א' עוסק במה שמוכר ליצרנים כנוהל ניוד א'.
<אפרת אביאני: זה נוהל הניוד לפי החלטת הממשלה, שבה אומץ מה שידוע כמתווה לוקר; ובסימן ב' מעוגן מה שמוכר ליצרנים כנוהל ניוד ב'.
<אפרת אביאני: זה בעצם נוהל העברת מכסות מיצרנים שלא עומדים בתנאי הניוד, לפי מתווה לוקר.
<אפרת אביאני: זה בא לתת להם מענה.
<אפרת אביאני: שני הנהלים האלה כבר מיושמים ומתקיימים מכוח נהלים.
<אפרת אביאני: זה לא תקין, כמובן.
<אפרת אביאני: לפי חוק החלב, העברת מכסות צריכה להתבצע לפי תקנות, ולכן כל המכלול הזה הוא מכלול אחד שצריך לבוא לאישור ועדת הכלכלה.
<לאה ורון: תתייחסי בכמה מילים, בבקשה, למתווה לוקר.
<אפרת אביאני: מתווה לוקר זה שם להסכם ההתייעלות במשק החלב שנחתם בין מנכ"ל משרד ראש הממשלה, משרד האוצר, משרד החקלאות והתאחדות מגדלי חלב ובקר ומועצת החלב באוקטובר 2012.
<אפרת אביאני: זה מתווה שגובש בעקבות דיונים ארוכים בנושא עליית מחירי מוצרי החלב.
<אפרת אביאני: בעקבות המחאה החברתית הייתה תת-ועדה של ועדת קדמי בתחום המזון.
<אפרת אביאני: בוועדה הזאת היו חברים אנשי משרד החקלאות, אבל היא לא הגיעה להסכמות, ובעצם באוקטובר 2012 ההסכם הזה נחתם כאיזושהי הסתעפות מהדיונים של ועדת קדמי.
<אפרת אביאני: להסכם הזה היו כמה חלקים: חלק אחד שדיבר על עידוד התייעלות בענף החלב והבקר באופן כזה שצריך לעודד פרישה של יצרנים קטנים שמכסתם מתחת ל-700,000 ליטר בדרך של תשלום מענקים ורכישה של היצרנים הנותרים של אלה שמכרו אותן; בנוסף לכך, הפחתה של מחיר המטרה.
<אפרת אביאני: את זה כבר עשינו.
<אפרת אביאני: באנו לוועדה הזאת, תיקנו את החוק באופן שיאפשר לנו לעשות את ההורדה הזאת במחיר המטרה.
<אפרת אביאני: תיקנו את - - - מחיר המטרה.
<אפרת אביאני: בעצם המתווה הזה יושם ומיושם במהלך שנת 2013.
<אפרת אביאני: במסגרתו פרשו עשרות יצרנים קטנים - -
<קריאה: עשרות רבות.
<קריאה: אנחנו נחסל מושבניקים.
<קריאה: נו.
<חיים חייט: לסגור את המשק המשפחתי – זאת תחילת הדרך.
<אפרת אביאני: התבקשתי לתאר, אני מתארת.
<אפרת אביאני: ההסכם הזה אושר בהחלטת ממשלה שאליה אנחנו מפנים כאן.
אבישי ברוורמן: מתי הייתה החלטת ממשלה?
<אפרת אביאני: ב-21 באוקטובר 2012.
<לאה ורון: החלטה 5177.
<אפרת אביאני: בעצם אי אפשר היה לעגן את זה בתקנות בזמן אמת מכיוון שבאותו זמן היו בחירות, לא הייתה ממשלה, ובעצם הכול יושם בלי תקנות.
<אפרת אביאני: מאיר צור לא נמצא כאן, אבל בין היתר תנועת המושבים הגישו עתירה לבג"ץ.
<אפרת אביאני: ואם כבר מזכירים את העתירה – בגלל העתירה לא יכולנו להגיש את התקנות האלה קודם.
<אפרת אביאני: היה צריך להגיע להסכמות עם העותרים, היו הנחיות של בית המשפט העליון בעניין.
<איתי עצמון: את כל התקנות אי אפשר היה להגיש?
<איתי עצמון: את כל החלקים של התקנות?
<איתי עצמון: כי יש כאן, למשל, תקנות שאני מבין שהן דחופות לגבי חלוקת תוספת.
<אפרת אביאני: את החלק הדחוף אי אפשר היה להגיש.
<איתי עצמון: בעצם את חלוקת התוספת להיקף הייצור הכולל?
<אפרת אביאני: את סימן ד'.
אבישי ברוורמן: אפרת, הקראה, בבקשה.
<אפרת אביאני: (הקראת התקנות): תקנות תכנון משק החלב (העברת מכסות בשנים 2014 עד 2016 ומדיניות הפיתוח לשנת 2014 בענף הבקר), התשע"ד –2014 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 12 ו-38 לחוק תכנון משק החלב, התשע"א-2011 (להלן – החוק), בהתייעצות עם מועצת החלב, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
<לאה ורון: למרות שבהגדרות לא מוזכרת החלטת הממשלה 1114 מיום 29 בדצמבר 2013, אתם רוצים לומר כמה מילים על זה?
<לאה ורון: בעניין החלטת הממשלה להטיל על משרד החקלאות ופיתוח הכפר לתעדף במסגרת הקצאת מכסות, לפי תכנית הפיתוח לשנת 2014 רפתות חדשות בעוטף עזה.
<אפרת אביאני: כן, היא מופיעה בסימן ד' לעניין הקצאת מכסה ליצרן חדש בעוטף עזה.
אבישי ברוורמן: עורך דין עצמון, רוב הדברים לא צריכים להסביר, אבל הערות.
<איתי עצמון: שאלה ראשונה: אתם מתייחסים בהגדרת "יצרן בשותפות" ובהגדרת "יצרן בתת-ביצוע מתמשך" לשנה שוטפת.
<איתי עצמון: מהי שנה שוטפת?
<אפרת אביאני: זאת בעצם השנה הנוכחית.
<אפרת אביאני: השנה שבה הבקשה נבחנת או העניין נבחן.
אבישי ברוורמן: שנה קלנדרית שוטפת?
<אפרת אביאני: אבל מה שחשוב הוא שבדרך כלל מסתכלים על השנה הקודמת לשנה השוטפת או על שלוש השנים הקודמות לשנה השוטפת כי מסתכלים על השנים השלמות מ-1 בינואר עד 31 בדצמבר כיחידה.
<אפרת אביאני: אז מסתכלים על ההתנהלות של היצרן באותה יחידה.
<אפרת אביאני: אז זה תמיד השנה הקודמת לשנה השוטפת כי בשנה השוטפת אנחנו באמצע השנה.
<איתי עצמון: אדוני, כדאי להוסיף הגדרה שמדובר על השנה שבה נבחנת הבקשה או נדון העניין.
<איתי עצמון: הערה נוספת להגדרה "יצרן יחיד".
<איתי עצמון: אני מתאים כאן את ההגדרה להגדרה שמופיעה גם בתקנות קביעת מכסות חלב: "יצרן יחיד הוא יצרן שאינו אגודה שיתופית וכן יצרן שהוא אגודה שיתופית שחברים בה עד שבעה חברים שהם יחידים".
<איתי עצמון: לגבי החלק השני אני מבין שגם כאן
<איתי עצמון: מדובר על יצרן שהוא אגודה שיתופית שנקבעה לה מכסה לפני תחילת החוק.
<אפרת אביאני: היום יש רק אגודות שיתופיות של יחידים שנקבעו לפני תחילת החוק.
<איתי עצמון: שאלה נוספת: בחלק מהמקומות אתם מתייחסים ל"מנת מכסה".
<איתי עצמון: מנת מכסה היא בעצם חלק ממכסה, נכון?
<אפרת אביאני: מנה היא חלק ממכסה.
אבישי ברוורמן: אתה מסופק?
<איתי עצמון: עם השינויים.
אבישי ברוורמן: מצביע עם השינויים.
אבישי ברוורמן: בעד סעיף 1 – פה-אחד
אבישי ברוורמן: סעיף 1 אושר עם השינויים.
אבישי ברוורמן: תארו לכם אם זה היה בזמן המושב – היו פה עשרים חברי כנסת.
אבישי ברוורמן: כולם היו מעורבים, נכון?
אבישי ברוורמן: בדרך כלל זה די דומה.
<אפרת אביאני: (הקראה): סימן א': העברת מכסות יצרנים קטנים – זה בעצם נוהל ניוד של הקטנים.
<אפרת אביאני: צריך להסביר?
אבישי ברוורמן: אני חושב שזה מובן מאליו.
<איתי עצמון: יש לי רק הערה קטנה כדי להתאים את ההסדר כאן להסדר שמוצע בתקנות מכסות חלב לגבי ההגרלה.
<איתי עצמון: גם שם קבענו שההגרלה תהיה בפיקוח עורך-דין.
<אפרת אביאני: אפשר להוסיף שגם פה היא בפיקוח עורך-דין.
אבישי ברוורמן: יש לזה שתי סיבות: א', זה יהיה מפוקח; ב', אנחנו לא רוצים שעורכי הדין בישראל שהם מספר אחת בעולם לנפש, יהיו מובטלים.
<קריאה: בעל המקצוע היחיד שדואג לעצמו היום.
אבישי ברוורמן: אחד הקריטריונים למדינה בעייתית הוא שככל שמספר עורכי הדין לנפש עולה, כמובן מעבר לסכום קטן – וישראל היא מספר אחת בעולם – זה דווקא מראה שהמדינה הזאת יותר בעייתית ולא יותר חוקתית.
אבישי ברוורמן: אני מזכיר מה שאמרתי - הפילוסוף ההיסטוריון הרומי אמר שככל שיש יותר חוקים המדינה יותר מושחתת.
<איתי עצמון: כמובן, המטרה היא להבטיח שההגרלה הזאת תיערך בצורה תקינה ושקופה ולא כדי לספק עבודה.
אבישי ברוורמן: אני מצביע על סעיף 2.
אבישי ברוורמן: בעד סעיף 2– פה-אחד
<אפרת אביאני: (הקראה):
<איתי עצמון: אפשר הסבר קצר?
<אפרת אביאני: אנחנו מדברים על כך שיצרנים שביצועם הוא מתחת ל-700,000 ליטר יכולים לפרוש או לרכוש מנת מכסה מהפורשים בתנאים מועדפים, שעוד מעט נגיע אליהם; ובעצם אנחנו לא רוצים שיצרן בתת-ביצוע מתמשך שלא מייצר את מלוא מכסתו יקבל על עצמו עוד מנת מכסה, ובכך יגדיל את תת-הביצוע.
אבישי ברוורמן: זה פיקוח.
<תניב רופא: אנחנו מעדיפים לתת את מנות המכסה הקטנות יחסית שיש למי שבאמת מייצר את כל מה שהוא עושה.
<תניב רופא: מי שלא עושה אפילו את מה שיש לו - -
אבישי ברוורמן: במקרה הזה מי שמייצר מקבל, מי שלא מייצר לא יקבל.
<חיים חייט: איך את מונעת מזה לעבור לסוף השנה בכמות החלב?
<חיים חייט: בעקבות התהליך שזה הגיע בשלב כזה או אחר, והמשק המושבי לא ייצר את כל איקס המיליונים שלו – איך תגיעי לזה שהחלב הזה לא יגיע לקיבוץ?
<שייקה דרורי: זה בדיוק מה שקובעות התקנות.
<שייקה דרורי: רק המשק הקטן יכול - -
<חיים חייט: אבל בסוף השנה כשחסר לך חלב בקופה, מה אתה עושה?
<חיים חייט: איך אתה - - -
<שייקה דרורי: מעולם לא העברנו מכסה בגלל זה.
אבישי ברוורמן: אבל זה תת-ביצוע, אז הוא מקבל על זה עונש.
אבישי ברוורמן: אני מצביע על הסעיף.
אבישי ברוורמן: בעד סעיף 4 – פה-אחד
<חיים חייט: הוא ייקח מהחלב שייצר הקיבוץ, כבר לא יעזור לאף אחד כלום, והוא ישלם את המחיר המלא.
<אפרת אביאני: הרי מכיוון שכבר הפעלנו את הנוהל, לפי החלטת הממשלה, אז אנחנו בעצם מכירים בפעולות שנעשו לפי החלטת הממשלה גם בתקנות האלה.
<תניב רופא: אנחנו לא רוצים שאם קיבלת מכסה, בחלוקה הזאת תמכור אותה מחר במחיר מלא.
אבישי ברוורמן: הכול הופך להיות מוצר עובר לסוחר – יש לי מכסה, מחר אני מוכר אותה, וזה הופך להיות פשוט תחליף לכסף.
<איתי עצמון: נקודה אחת שהטרידה אותי לגבי תקנה 5 המוצעת – כתוב כאן: "ועדת המכסה תבחן זכאותו של יצרן קטן עצמאי להעברת מכסתו".
<איתי עצמון: מה בדיוק היא אמורה לבחון?
<איתי עצמון: כי לפי תקנה 3 שהוועדה אישרה, הוא פשוט מודיע בכתב לוועדת המכסות על בקשתו לפרוש.
<אפרת אביאני: היא בוחנת שבאמת מתקיימים בו התנאים בתקנה 3; שהוא יצרן קטן ועצמאי ועומד בקריטריונים לפרישה.
<איתי עצמון: מהם הקריטריונים?
<איתי עצמון: תקנה 4 או תקנה 3?
<אפרת אביאני: לא, זה הבקשה של היצרן הקטן העצמאי הפורש.
<איתי עצמון: אבל כתוב שרק יצרן קטן שהוא יצרן עצמאי בכלל יכול להודיע בכתב על פרישתו.
<אפרת אביאני: נכון, אבל אם מישהו חושב שהוא זכאי – והוא לא זכאי – אז ועדת המכסות צריכה לבחון.
<איתי עצמון: אנחנו צריכים להבהיר את זה בנוסח.
אבישי ברוורמן: בבקשה, רבותי, תבהירו.
<איתי עצמון: נקודה נוספת שקשורה לאותה שאלה: בתקנה משנה (ב) כתוב: "ועדת המכסות תחליט על היקף המכסה המועברת בשים לב למכסת החלב שנקבעה ליצרן באותה שנה בניכוי תוספות המכסה".
<איתי עצמון: כאשר אנחנו אומרים בחקיקה "בשים לב", זה אומר – בין יתר השיקולים.
<איתי עצמון: זאת אומרת יכולים להיות עוד שיקולים.
<איתי עצמון: השאלה היא האם זה בהתאם למכסת החלב שנקבעה?
<איתי עצמון: האם זה השיקול?
אבישי ברוורמן: יופי, איתי, נהדר.
אבישי ברוורמן: אז עם תיקוני עצמון אנחנו מאשרים.
אבישי ברוורמן: בעד סעיף 5 – פה-אחד
אבישי ברוורמן: סעיף 5 אושר עם התיקונים.
<איתי עצמון: אם תוכלי, בבקשה, להתייחס לשאלה, כיצד נקבעו ההיקפים כאן?
<איתי עצמון: וכשכתוב: "מנת מכסה של עד 500,00 ליטר" או כל מספר אחר שמופיע כאן – איך בעצם נקבע המספר המדויק?
<איתי עצמון: כי זה בעצם מקסימום.
אבישי ברוורמן: זה ד"ר תניב רופא תסביר לך.
<תניב רופא: כל הכוונה בתהליך לוקר הייתה להאיץ את הקטנים לגדול מהר.
<תניב רופא: אנחנו רוצים שגם הגדולים יגדלו, אבל פחות דחוף לנו.
<תניב רופא: אנחנו רוצים לקדם את הקטנים.
<תניב רופא: ואז אם מכסת המינימום שהייתה ערב לוקר הייתה 410 הגדרנו שכל אלה שהם במכסה 410 עד 500 הם הכי קטנים, והם יקבלו הכי הרבה – הם יקבלו 45,000 ליטר.
<תניב רופא: אלה שהם הביניים שזה בין 500 ל-600 יקבלו 35,000 ליטר, ומ-600 ל-700 – 25,000 ליטר.
<איתי עצמון: אבל כתוב "עד".
<אפרת אביאני: זה מה שאנשים מבקשים?
<אפרת אביאני: את המנות השלמות?
<תניב רופא: אם מישהו היה מבקש 30 - -
אבישי ברוורמן: את רוצה סבסוד פרוגרסיבי – שהחלש יותר יקבל יותר.
אבישי ברוורמן: השאלה אם זה פרוגרסיבי.
אבישי ברוורמן: באחוזים אני לא בטוח.
<יואב צור: זה כבר היה.
<תניב רופא: אני נותנת לקטנים יותר.
אבישי ברוורמן: אני יודע שזה היה, אני רק רוצה להבין.