GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל רוזין: כאשר אתה מדבר על עיקרון אתה אומר: מי שנכנס לפה, זה לא משנה אם כדין או לא כדין ונוסע, ונוהג באופן שלא מסכן את הציבור.
שולי מועלם-רפאלי: למה כל כך צמצמתם את זה?
שולי מועלם-רפאלי: למה מי שנכנס כדין אבל אחר כך הוא לא נשאר פה כדין אתם מצמצמים ולא מחילים את זה עליו?
שולי מועלם-רפאלי: הפוך אני אומרת - - -, כי אני בעד לפתוח את זה כמה שיותר.
דוד צור: מעבר לזה שאתן מתקוטטות ביניכן בוא נשמע תשובות.
שולי מועלם-רפאלי: לא, אנחנו לא מתקוטטות.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו ממש מסכימות.
דוד צור: אז על אחת כמה וכמה כשאתן מסכימות אתן מתקוטטות בצורה הזו אז מה יהיה כשלא תסכימו?
דוד צור: תנו רגע לשמוע.
מיכל רוזין: הלוואי וחברי הכנסת הגברים היו מסתדרים כמו שחברות הכנסת מסתדרות.
דוד צור: זה לא עניין מגדרי, זה שתיכן.
שולי מועלם-רפאלי: בואו נקבל תשובה לשאלה למה זה לא מוחל על מי שנכנס כדין אבל נשאר לא כדין, זו השאלה.
<חוה ראובני: השאלה הזו עלתה, שקלנו את זה.
<חוה ראובני: היו עמדות שונות בנושא.
<חוה ראובני: הסיבה היא שיש שני רציונליים שרלוונטיים לעניין הזה: אחד, עצם השהייה שלא כדין בישראל והפרה של דיני ההגירה, האם היא מצדיקה או לא מצדיקה לשלול את הזכות לנהוג בישראל.
<חוה ראובני: חברת הכנסת רוזין לפחות בוודאי תחלוק עליי.
<חוה ראובני: חברת הכנסת אמרה פה בדיונים הקודמים שלא צריך להיות קשר.
מיכל רוזין: בעולם אין קשר.
<חוה ראובני: רציונל נושא נוסף הוא הנושא התעבורתי הישיר.
<חוה ראובני: מי שמגיע לארץ כדין בדרך כלל מגיע ממדינה שיש לישראל קשר איתה ועם הרשויות שלה ויש לה יכולת כשהוא מציג רישיון לאמת את הרישיון, לבדוק אותו האם הוא אמיתי או מזויף, האם הבן אדם מורשה או לא מורשה, מי זה הבן אדם הזה בכלל, לזהות אותו, מה שאנחנו לא יכולים לעשות עם המסתננים שמגיעים מארצות שאין להן שום קשר איתנו.
<חוה ראובני: אנחנו לא יודעים מה מקור רישיונות הנהיגה שלהם, ולכן היכולת שלנו לכבד את הרישיונות האלה - - -
מיכל רוזין: יש לנו שגריר מאריתריאה פה.
מיכל רוזין: יש לנו קשרים ענפים איתם, יש לנו בסיסי צבא באריתריאה?
שולי מועלם-רפאלי: מה הרלוונטיות?
מיכל רוזין: הרלוונטיות זה שאם היא יכולה לבדוק הולנדי שנמצא פה שלא כדין והיא יכולה לוודא שאכן יש לו רישיון נהיגה, היא יכולה לוודא גם שהאריתראי- - -
דוד צור: אבל למה את רוצה להעניק - - -?
מיכל רוזין: אני אומרת או או .
מיכל רוזין: או הגישה שלי או הגישה - - -, באמצע זה מגמתי.
שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה לשלול מכולם.
שולי מועלם-רפאלי: כל מי שנמצא פה שלא כדין אל תאפשרו לו לנהוג.
<מרדכי פדר: יש בזה בעיה, גברתי.
<חוה ראובני: יש איזה בעיה עם אמנת וינה שמחייבת אותנו.
דוד צור: מכיוון שהיינו בדיון הזה כבר קודם למה שלא נדבר על הנוסח ואז תעירו הערות לעניין הנוסח?
דוד צור: או שרוצים פה פיליבסטר עכשיו.
דוד צור: כרגע הוא משרת אותנו, חברת הכנסת מועלם.
שולי מועלם-רפאלי: כי מה?
שולי מועלם-רפאלי: כי אנחנו מחכים לעוד אנשים.
מיכל רוזין: לא, יש לך רוב.
מיכל רוזין: אני פה במיעוט.
דוד צור: תיכף נשמע אותו.
אורי מקלב: לפעמים מקבלים זכות דיבור בזכות השתיקה.
<מרדכי פדר: לא פיליבסטר, אבל יש לי עניין עקרוני בכל זאת וזה עניין של המדיניות של משרד התחבורה לתת רישיון לתושב זר רק לשישה חודשים ולחדש את זה כל שישה חודשים.
<מרדכי פדר: דיברתם על זה בפעם שעברה והתשובה היתה, הייתי אומר, נאיבית, אם לא על סף הטעיה.
<מרדכי פדר: למה?
<מרדכי פדר: כי צריכים לחדש את זה כל שישה חודשים.
<מרדכי פדר: יש פה הרבה סטודנטים, הרבה תלמידים, שבאים לפה ומקבלים עם האשרה ומתחילים ללמוד.
<מרדכי פדר: הם אומרים שהם ימשיכו.
<מרדכי פדר: הם מגיעים למשרד הפנים ומשרד הפנים אומר: תבואו אליי עוד חודשיים, שלושה, כדי לחדש את האשרה.
<מרדכי פדר: יש פסק זמן שאין להם אשרה בתוקף, יש להם פתק ממשרד הפנים שאומר: יש לך עוד שלושה חודשים תור במשרד הפנים.
<מרדכי פדר: אין שום הצדקה שאנשים אלו לא יוכלו להמשיך לנהוג.
<מרדכי פדר: ברם, במשרד התחבורה לקחו על עצמם את התפקיד של אוכפי אשרות כניסה ומי שנכנס לחדש רישיון שקיבל כדין והוא נמצא עם פתק אומרים: לא, ויזה.
<מרדכי פדר: אם הייתי אני הנציג של ישראכרט הייתי מאוד מאוד נעלב, כל הזמן רק ויזה.
<חוה ראובני: זה לא הנושא - - -
<מרדכי פדר: סליחה, גברתי.
<מרדכי פדר: אני לא מפריע לך, את לא מפריעה לי.
<מרדכי פדר: המצב הזה הוא לא תקין.
<מרדכי פדר: אנחנו צריכים לתת מענה.
<מרדכי פדר: יש פה בתקנות התעבורה שני סעיפים רלוונטיים שהם לא בהצעת החוק הזו שצריכים לתקן כדי שמשרד התחבורה לא ימשיך להפלות אנשים שנכנסו כדין.
דוד צור: זו עמדתך, בכל הכבוד הראוי.
דוד צור: אני לא בטוח שאנחנו מקבלים אותה.
<חוה ראובני: אורך תקופת הרישיון הישראלי איננו מונח על השולחן כרגע ואת הדיון הכללי בסוגיה שמעורר כאן מר פדר גם קיימנו בשתי הישיבות הקודמות וזה פשוט חזרה פעם שלישית.
<מרדכי פדר: לא, זה לקונה.
דוד צור: מר פדר, אתה לא בזכות דיבור.
<יערה למברגר: אני חייבת לעזוב.
<יערה למברגר: רציתי רק להתייחס לאבחנה שעשינו.
<יערה למברגר: ניסינו לבדוק מה נעשה בעולם.
<יערה למברגר: התלבטנו בשאלה הזו וראינו שהאמנה מדברת בלשון של admitted.
<יערה למברגר: זאת אומרת, בוחנים איך בן האדם admitted נכנס לאותה מדינה וגם ראינו את הפרשנות שארצות הברית כתבו פרשנות - - - את אותה אמנה וראינו שהדגש האם האדם נכנס למדינה באופן חוקי או לא חוקי, לא - - - באופן אחר כך של האשרות במהלך שהוא נמצא במדינה כי יכול להיות באמת שהאשרה פקעה ושיש בעיה עם חוקיות האשרה בזמן שהוא נמצא אבל הוא נכנס כדין.
<יערה למברגר: לכן, נקודת הכניסה נראתה לנו כנקודה הרלוונטית לאור פרשנות האמנה.
דוד צור: לפני שאת נוטשת אותנו, מי ימלא את מקומך כמשרד המשפטים פה?
דוד צור: יש מישהו?
<יערה למברגר: לצערי, - - -
מיכל רוזין: בכל זאת, תסבירי לי למה זה - - -.
מיכל רוזין: כאילו סתם הרמתם אצבע לאוויר?
<יערה למברגר: לא, לא.
מיכל רוזין: הרי אתם לא משרד הפנים, אתם לא המחליטים בן אדם נכנס כדין, לא נכנס כדין, או נמצא פה כדין או לא נמצא.
מיכל רוזין: זה לא החלטות שלכם.
מיכל רוזין: למה מבחינת רישיון נהיגה יש הבדל בין מי שנכנס כדין ונשאר פה עשר שנים שלא כדין לבן אדם שנכנס לא כדין והמדינה לא מגרשת אותו והוא מקבל ויזה שכל שלושה חודשים מחודשת לו?
<יערה למברגר: אני רק אגיד שלאור האמנה אנחנו הסתכלנו על המחויבות הבין-לאומית שיש לישראל ובאיזה תנאים לא חייבים לתת את אותה זכות או אותה הכרה של שנה.
<יערה למברגר: ראינו שבסיטואציות שאומרים: אם אתה נכנסת למדינה מסוימת שלא כדין, הפרת את חוקיה, אתה לא משחק לפי כללי המשחק, לגיטימי שהיא לא תשחק לפי כללי המשחק - - -
מיכל רוזין: אבל כללי המשחק זה גם שאתה נשאר שלא כדין.
<יערה למברגר: זה הפרשנות שאנחנו - - - שכך זה מיושם.
<יערה למברגר: אני לא אומרת שאי-אפשר לעשות כך.
<יערה למברגר: שתי האפשרויות נראו בעינינו ראיות.
<יערה למברגר: בשלב מסוים גם הצענו לעשות, אבל זה לא שאי-אפשר לעשות.
<יערה למברגר: מבחינת המחויבות הבין-לאומית זה לא שאי-אפשר לבחור באופציה שמשרד התחבורה מציע.
מיכל רוזין: זאת אומרת, בגלל שיש לנו מחויבות למדינות לבנות אז אנחנו על זה נעמוד.
מיכל רוזין: אבל מדינות אפריקה אין לנו מחויבות אז זה לא מעניין.
<יערה למברגר: - - -אני לא חושבת שזה מחולק - - -
דוד צור: אני הקדשתי זמן לדיון העקרוני, אני רוצה לעבור להקראה ויש זמן.
מיכל רוזין: אתה בכוונה לא מחכה למקלב?
דוד צור: לא, אני אקרא גם אפילו למקלב לבוא ולהשמיע את דעתו ושיתרום לדיון.
דוד צור: יש הרבה מאוד מה לדון בסעיפים ותעירו את הערותיכם בסעיפים.
דוד צור: זה לא מייתר את הדיון בזמן ההקראה.
<חוה ראובני: תודה, אדוני.
<חוה ראובני: לפני שאני מתחילה להקריא אני רוצה להסביר איך זה בנוי כי בפעם הקודמת התחלתי את ההקראה וראיתי שיש קושי מסוים.
<חוה ראובני: תקנה 567, התקנה הראשונה, בנויה על שני שלבי בדיקה: האחד, האם אדם נכנס לקבוצת הזכאים לנהיגה עם רישיון זר.
<חוה ראובני: מרכיב שני, כמה זמן הוא זכאי?
שולי מועלם-רפאלי: על איזה נוסח דנים?
שולי מועלם-רפאלי: של השר או של הוועדה?
<לאה ורון: בפני חברי הכנסת מונח נוסח שכתוב נוסח משרד התחבורה לישיבת הוועדה ב-24 לפברואר 2014.
<לאה ורון: זה נוסח מתוקן שהעבירו אנשי המחלקה המשפטית של משרד התחבורה.
<לאה ורון: זה הנוסח עם הצבע האדום.
<חוה ראובני: כך בנויה התקנה: האחד, קבוצת הזכאים.
<חוה ראובני: שנית, מי שנמנה עם קבוצת הזכאים הזו למשך כמה זמן.
<חוה ראובני: "בתוקף סמכותי לפי סעיף 70 לפקודת התעבורה, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 21א (א) לחוק יסוד: הכנסת, וסעיף 20ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, אני מתקין תקנות אלה: 1.
<חוה ראובני: תיקון תקנה 567 בתקנה 567 לתקנות התעבורה, התשכ"א-1961 (להלן – התקנות העיקריות) האמור בה יסומן "(א)" ובה – במקום "מי שאינו תושבת ישראל" יבוא: "עולה חודש או מי שמרכז חייו מחוץ לישראל";" דהיינו, קבענו כאן את הזכאים לשתי קבוצות אוכלוסייה : אחד, עולים חדשים.
<חוה ראובני: שתיים, מי שמרכז חייו מחוץ לישראל.
<חוה ראובני: הם בגדר הזכאים.
<חוה ראובני: אחר כך יבוא התקופות.
<חוה ראובני: ההגדרות שלהם נמצאות בהמשך.
מיכל רוזין: פעם שעברה אמרתם שעולה חדש, אני לא ידעתי את זה אבל גיליתי את זה פעם שעברה, לוקח - - - הנה, גייסו גם את פייגלין.
מיכל רוזין: היית בלחץ שלא יהיה לך רוב.
דוד צור: פייגלין גייס את עצמו.
דוד צור: אם לא למדת עד היום, את פייגלין אי-אפשר לגייס לכלום, רק אם הוא מחליט שהוא מגויס.
מיכל רוזין: מגייסים.
מיכל רוזין: יש דברים שאפשר לגייס אותו.
דוד צור: לא כך, משה?
משה זלמן פייגלין: אתה יכול לגייס אותי כשאני מוכן להתגייס.
מיכל רוזין: אמרו שעולה חדש יש תקופת זמן כשהוא מגיע לארץ שהוא עוד לא מוכר כעולה חדש.
מיכל רוזין: הוא עדיין על אשרת תייר.
מיכל רוזין: יש תקופה של חודשיים או שלושה שבהם הוא על אשרת תייר עד שהוא מקבל את ה - - -
דוד צור: מה שאת שואלת הוא זה ממתי מתחילים למנות את השנה?
דוד צור: היא שואלת ממתי?
דוד צור: מרגע הכניסה?
אורי מקלב: מהכניסה האחרונה שיכול להיות שבאותו זמן הוא לא היה עולה חדש.
<חוה ראובני: חברת הכנסת רוזין, את עוד פעם העברת אותנו לשאלה של תקופת הזכאות, להבדיל מקבוצת הזכאים.
מיכל רוזין: אבל זה כן שייך כי עולה חדש - - -
דוד צור: אני מציע שכשנגיע לשם אז נדבר על זה.
דוד צור: עולה חדש זה עולה חדש.
דוד צור: כשנגיע לשם, לעניין מתי זה נקרא עולה חדש או לא, תקופת הזכאות, אז נדבר על זה.
<מרב תורג'מן: גם בדיון הקודם הקראנו את הפסקה הזו למעשה ועברנו להקריא את ההגדרות.
<מרב תורג'מן: אני מציעה אולי שגם עכשיו נעשה את הדיון במשולב עם ההגדרות על מנת שחברי הוועדה יבינו על מי יחולו התקנות.
דוד צור: אז תקראי את כל סעיף 1.
<חוה ראובני: אני מציעה שאעבור להגדרות הרלוונטיות לקטע שהקראתי.
<חוה ראובני: הגדרת "מי שמרכז חייו מחוץ לישראל" - - -
<קריאות: מה עם העולה חדש?
<חוה ראובני: רגע, הסדר הוא פשוט אחר כי זה סדר א'-ב'.
<חוה ראובני: " "מי שמרכז חייו לחוץ ישראל" - מי שאינו תושב ישראל וכן תושב ישראל או אזרח ישראל ששהו מחוץ לישראל לתקופה של שנתיים רצופות לפחות, ואם נכנס לישראל ברצוף אחרי התקופה האמורה - שהותו בה היתה לתקופה הקצרה משנה.
<חוה ראובני: " לכן, התשובה לשאלתך, חברת הכנסת רוזין, היא העולה החדש נכנס למי שמרכז חייו טרם כניסתו למעמד של עולה חדש, הוא נכנס למי שמרכז חייו מחוץ לישראל.
<חוה ראובני: זה כולל תושבי ישראל וגם תושבי ישראל ואזרחים ישראלים ששהו רצוף שנתיים מחוץ לישראל.
<חוה ראובני: "עולה חדש" - כמשמעותו בתקנה - - -
<מרב תורג'מן: יש לציין שיש פה שינוי בנוסח ביחס לדיון הקודם, ובמקום בסמוך אתם ביקשתם לשנות את הנוסח כך שיהיה ברצוף.
<מרב תורג'מן: אולי גם את זה כדאי להבהיר.
<חוה ראובני: אני אסביר.
<חוה ראובני: עשינו את השינוי הזה.
<חוה ראובני: אני רואה שבעקוב אחרי שינויים זה איכשהו התפספס.
<חוה ראובני: היו כאן כל כך הרבה שינויים שניסיתי לנקות ולראות.
<חוה ראובני: אנחנו רצינו שיהיה כמו שאמרנו לכל אורך הדרך.
<חוה ראובני: המטרה שלנו בתקנות האלה היא ליצור ודאות גם אם מידי פעם יהיה מישהו שאולי זה טיפה יכול להיות בדיוק בצד הלא נכון של הקו.
<חוה ראובני: כל קו ששמים אותו כשהוא חד-משמעי, למישהו הוא יהיה טיפה שרירותי והוא יוצא בדיוק על הסף בצד הלא נכון מבחינתו.
<חוה ראובני: ברצוף - זה יוצר ודאות.
<חוה ראובני: ישראלים שחיו מחוץ לישראל שנתיים ויותר, בין אם זה בלימודי פוסט דוקטורט ובין אם זה מה שמכונה יורדים, אנשים ששהו מחוץ לישראל תקופה למעלה משנתיים, הם נחשבים מי שמרכז חייהם מחוץ לישראל כל זמן שלא היתה להם חזרה צמודה לשנתיים האלה שעלתה על שנה.
<חוה ראובני: זאת אומרת, אם הם חזרו לביקור של חודש, חודשיים, שלושה חודשים, הם ממשיכים להיות מי שמרכז חייהם מחוץ לישראל.
<חוה ראובני: סיימו את שהותם בחו"ל, חזרו לארץ, תושבים חוזרים, אותם אנשי אקדמיה שסיימו את המחקר וחזרו לארץ אחרי שנתיים וחזרו, הם מפסיקים להיות מי שמרכז חייהם מחוץ לישראל.
<חוה ראובני: הרצוף יוצר את הוודאות.
<חוה ראובני: סמוך זה מעורפל, אני לא יודעת מה זה סמוך.
<חוה ראובני: סמוך זה רצוף - כן, אבל חודש אחרי זה סמוך?
<חוה ראובני: אולי כן, אולי לא.
דוד צור: לפני שנעבור לעולה חדש בואו נדון בעניין של מי שמרכז חייו.
אורי מקלב: אבל אתה מבין שיש החמרה בזה.
אורי מקלב: המשמעות של ההגדרה הזו היא משמעות חמורה.
אורי מקלב: ביום הראשון שהוא מגיע לארץ הוא כבר לא יכול לנהוג מכיוון, שמצד אחד, הוא לא תייר כי הוא תושב חוזר.
אורי מקלב: מצד שני, - - - .
אורי מקלב: אתם לא יכולים ללכת לדבר כזה.
אורי מקלב: את אומרת לי רק ככה מה שבצדדים.
אורי מקלב: אנחנו לא יכולים לא להתחשב בו כתייר, מצד אחד.
אורי מקלב: ומצד שני, לא להתחשב בו כמי שחי כאן בארץ בכל אופן תקופה ארוכה ושנתיים הוא לא היה פה.
אורי מקלב: זה נכון שהוא לא היה פה שנתיים, אבל היה לו פה רישיון נהיגה, רק יכול להיות שהוא לא חידש אותו בשנתיים שהוא היה.
אורי מקלב: כמובן שלא מדובר אם הוא חידש אותו.
אורי מקלב: שנתיים הוא לא היה, הוא לא חידש, הוא לא ידע.
אורי מקלב: הוא חזר לארץ.
אורי מקלב: תייר הוא לא יכול להיות כי שנתיים, הוא היה כאן, הוא תושב ישראל, ואחרי זה הוא לא יכול לנהוג כאן אפילו יום אחד.
<חוה ראובני: אני חייבת להתייחס להערתו של חבר הכנסת מקלב.
<חוה ראובני: אני מנסה לקרוא את התקנה עוד פעם.
<חוה ראובני: אני מבינה את ההערה, אני מסכימה איתה.
<חוה ראובני: דהיינו, אותו תושב חוזר מגיע לו שנה.
<חוה ראובני: אני צריכה לבדוק אם הוא שהה למעלה משנתיים בחו"ל והוא בא לארץ שנה, והוא חזר לארץ, אני רוצה לתת לו שנה בדיוק כמו עולה חדש.
<חוה ראובני: אם הנוסח לא אומר את זה אז אני צריכה לתקן את הנוסח.
<מרב תורג'מן: אני חושבת שזה אמור להיות בסעיף קטן (ג) בפסקה (2) שמתקנת את פסקת משנה (ב): ואם הוא עולה חדש או תושב חוזר אינה עולה על שנה אחת.
<מרב תורג'מן: אני כתבתי את זה גם כהערות, אני חושבת שיש בזה - - -
אורי מקלב: זה גם לא יכול להיות.
אורי מקלב: זה לא אומר שבגלל שהוא הגיע אחרי שנתיים שהוא כבר הולך להיות תושב ולחזור לארץ.
אורי מקלב: הוא שנתיים, הוא בא לבקר את ההורים שלו והוא חוזר חזרה.
אורי מקלב: אם בהגדרה אתם נותנים לו הגדרה של תייר הוא יכול להיות, אבל להציג אותו עולה חדש?
אורי מקלב: הוא עוד לא עולה חדש.
אורי מקלב: עולה חדש זה אקט של עולה חדש.
דוד צור: עוד לא הגענו לעולה חדש.
אורי מקלב: נכון, אבל היא רוצה להכניס אותו בתור.
אורי מקלב: עו"ד ראובני אומרת: אני אעשה אותו כמו אחד שהוא עולה חדש, לתת לו רק שנה בתוקף, ואחרי זה הוא חייב לעשות את רישיון הקבע שלו.
אורי מקלב: זה גם לא הוגן.
אורי מקלב: התושבים האלה הם לא עולים חדשים.
<אילן חגי: שמי אילן חגי, אני עו"ד שמייצג את קרנית.
<אילן חגי: אתם זוכרים משני הדיונים הקודמים שקרנית היא קרן לפיצוי נפגעי תאונות דרכים שמפצה נפגעים כאשר אין כיסוי ביטוחי, ובין היתר, כאשר נהג נוהג ללא רישיון נהיגה תקף בישראל ופוגע בהולכי רגל או הנוסעים שלו ואז אין כיסוי ביטוחי וקרנית צריכה לפצות והיא חוזרת אחר כך בתביעות שיפוי אל אותו נהג או הבעלים שהתיר את השימוש.
אורי מקלב: רק צד ג', לא לנוהג עצמו.
אורי מקלב: לא מפצים את הנוהג.
<אילן חגי: את הנוהג עצמו אנחנו לא מפצים כמובן.
אורי מקלב: חשוב להדגיש את זה.
<אילן חגי: למעשה, התושב החוזר בכלל לא נמצא בחוק הזה בנוסח המתוקן, אף על-פי שבתקנה 567 שקיימת כיום הוא נמצא והוא קיים בכותרת התקנה.
<אילן חגי: היום למעשה לתושב החוזר אין זכות משום שאם לפי הנוסח שכעת עו"ד חוה ראובני קראה לנו, אם הוא יבוא אחרי שנתיים של שהות בחו"ל, ייכנס לארץ ליום אחד בלבד, יצא ממנה וכעבור יום ייכנס אליה שוב הוא לא יוכל לנהוג בה דקה.
<אילן חגי: משום שהוא לא ברצוף לפני כניסתו האחרונה שנתיים בחו"ל.
<אילן חגי: לא יעלה על הדעת שאנחנו נפלה אותו.
דוד צור: זה לא כוונת המחוקק.
דוד צור: בואו נראה, עו"ד ראובני.
דוד צור: תודה שהארת את עינינו.
<אילן חגי: עוד מילה בעניין הזה.
<אילן חגי: אני גם רוצה להדגיש את האנומליה שיש בכל התקנות האלה משום שכאשר אותו אדם יגיע עם אותו רישיון נהיגה זר שיש לו - סליחה, אם הוא היה שישה חודשים בחו"ל, לא שנתיים, אם הוא היה שישה חודשים בלבד בחו"ל, יכול היה להיכנס לישראל ולהמיר את רישיונו לרישיון נהיגה ישראלי.
<אילן חגי: פה אומרים לו: לנהוג אתה לא יכול, להמיר את רישיונך - אהלן וסהלן.
<אילן חגי: זה אבסורד, זה לא הגיוני בכלל.
דוד צור: למה זה הגיוני?
<חוה ראובני: זה מאוד הגיוני כי יש היגיון ויש סיבה למה אנחנו רוצים.
<חוה ראובני: אם הייתי הולכת לשיטתו של מר חגי אז לא הייתי בכלל מגבילה נהיגה עם רישיון זר.
<חוה ראובני: אני רוצה שמי שמתגורר בישראל ומי שפה ינהג עם רישיון נהיגה ישראלי כי אז אני מפקחת על כשירותו לנהיגה ואני יכולה לאכוף עליו את החוק בצורה מסודרת.
<מרב תורג'מן: אבל התקנות עדיין נותנות לו שנה.
<מרב תורג'מן: תקנה 216 עדיין מאפשרת את השנה.
<חוה ראובני: לכן, אני אומרת: אתה רוצה לבצע המרה?
<חוה ראובני: ביום שאתה מגיע לישראל תבצע המרה.
<חוה ראובני: מבחינתי, ברוך הבא, עדיף.
דוד צור: אבל עד אז אתה יכול לנהוג שנה.
<חוה ראובני: אני נותנת לך - - - כי זה מחויבות בין לאומית, איזשהו סיכון שאני לוקחת על נהיגה של אנשים.
<אילן חגי: לא, אבל לא נותנים שנה.
<אילן חגי: אנחנו מפלים את התושב החוזר לעומת סתם תייר שבא מארצות-הברית.
<אילן חגי: זה שהוא אזרח ישראלי או תושב ישראלי ונסע לשנתיים ללמוד רפואה, או אני לא יודע מה הוא עשה, העוול הגדול שהוא עשה זה שהוא יצא מהארץ לשנתיים.
<אילן חגי: הוא לא יקבל את הזכות שסתם תייר בא לישראל.
<אילן חגי: זה לא הגיוני.
דוד צור: איך פותרים את נושא התושב החוזר שכבר דנו בזה כבר לדעתי בדיון הראשון?
<חוה ראובני: מועלות כאן שתי בעיות שונות לגבי התושב החוזר, אם אני מבינה נכון את ההערות שנשמעו.
<חוה ראובני: ההערה הראשונה שהועלתה היתה שתושב חוזר, אם הוא בסטטוס של תושב חוזר, מהיום שהוא מגיע הוא לא יכול לנהוג.
<חוה ראובני: את זה אמרתי, התחייבתי שזה לא יקרה.
<חוה ראובני: צריך לקרוא בפינצטה את הנוסח פעם נוספת לוודא שתהיה לו את השנה הזו.
<חוה ראובני: הערה שנייה של עו"ד חגי בנוסף לעניין ההמרה, היא איך אנחנו מגדירים בכלל את התושב החוזר הזה שניתן לו את הזכות.
<חוה ראובני: כשאני אמרתי שקראתי פה מהלשון שהוא חזר לישראל ברצוף אחרי השנתיים מחו"ל, הוא אומר: מה קורה אם הוא בא קצר והוא לא חזר לשנתיים מלאות פעם נוספת?
<חוה ראובני: הוא מאבד את הזכות שלו לגמרי.
<חוה ראובני: זו בעיה שחשבנו עליה רבות, אנחנו לא הצלחנו למצוא לה פתרון.
<חוה ראובני: כי בסופו של דבר מתישהו צריך להגדיר מיהו תושב חוזר בהגדרה חד-משמעית ואנחנו נקטנו כאן הגדרה שהיא שוות ערך להגדרות שמשתמשים בהן בדברי חקיקה אחרים.
<חוה ראובני: למשל, לעניין הטבות מס וכו' שמי שמגיע וחוזר לארץ אחרי שהות של שנתיים.
<חוה ראובני: זה לא זכות ששמורה לו לנצח.
<חוה ראובני: הוא בא הולך, בא הולך.
<חוה ראובני: בסוף הוא אומר: פעם, לפני עשר שנים, הייתי שנתיים רצוף בחו"ל, מאז הייתי פה שבעה חודשים כל שנה.
<חוה ראובני: תנו לי עכשיו את כל ההטבות.
<אילן חגי: אבל למה תפלי אותו לעומת תייר?
<אילן חגי: למה להפלות אותו?
שולי מועלם-רפאלי: נראה לי שזה מפליג למחוזות שאפילו את לא מתכוונת.
שולי מועלם-רפאלי: מדינת ישראל מעודדת תושבים חוזרים, כולנו רוצים שהם יחזרו, אז רישיון נהיגה לא ניתן להם כי אולי הם משחקים איזשהו משחק?
<חוה ראובני: לא, היכולת להמיר רישיון היא קיימת מהיום שהוא מגיע.
<חוה ראובני: מהיום שהוא מגיע יכולת המרה, בדיקת ראייה, מבחן שליטה ברכב, זהו.
<אילן חגי: אבל למה שהוא יעשה את זה?
<אילן חגי: הרי נותנים לו להתאקלם שנה.
שולי מועלם-רפאלי: בדיקת ראייה ורכב בלשון העם זה לעבור טסט?
<חוה ראובני: חצי טסט.
<חוה ראובני: זה לא התנהגות בדרך, זה רק לראות שהוא יודע.
אורי מקלב: תושב חוזר זה תהליך.
אורי מקלב: זה לא סתם שהוא בא ואומר: אני תושב חוזר, זה תהליך וזכויות.
אורי מקלב: יש עולה חדש ויש תהליך של תושב חוזר.
אורי מקלב: החיוב שהוא יעשה תוך שנה זה רק במידה שהוא התחיל את התהליך של תושב חוזר עם זכויות.
אורי מקלב: אם לא, מה העסק שלך עכשיו אם הוא תושב חוזר או לא תושב חוזר?
אורי מקלב: הוא יכול להיות תייר בעניין הזה.
אורי מקלב: תושב חוזר - אם כנים דברייך שכל מה שאת אומרת שאת רוצה באמת להסדיר את אלה שנמצאים בארץ ועיקר חיותם בארץ, את צריכה להקביל את זה למצב של עולה חדש.
דוד צור: למה שלתושב חוזר לא יהיה את אותו מעמד שיש לתייר?
אורי מקלב: מתי לא יהיה לו את זה?
אורי מקלב: כשהוא ביקש את הזכויות של תושב חוזר, שהוא הלך לתהליך של תושב חוזר.
אורי מקלב: כי אם לא, תושב חוזר יכול להפוך לתייר והוא יכול לבוא אחרי שנתיים ואחרי זה לבוא ולצאת ולבוא ולצאת.
אורי מקלב: בהתחייבות הזאת לרישיון נהיגה אנחנו נגביל אותו והוא לא ידע מה אנחנו רוצים ממנו.
דוד צור: חבר הכנסת מקלב, על העיקרון הסכמנו.
דוד צור: עכשיו צריכים משפטנים שיגדירו.
דוד צור: העיקרון של מה שאתה אומר שלתושב חוזר יהיו אותן זכויות של תייר.
<אילן חגי: נכון, לפחות.
<אילן חגי: ומרגע שהוא נהיה תושב חוזר - - -
אורי מקלב: המגבלות של תושב חוזר, לא בצורה הזו, יהיה רק אם הוא - - -
שולי מועלם-רפאלי: וזכויות של תושב חוזר.
אורי מקלב: במקרה הזה המגבלות.
אורי מקלב: זכויות - כשהוא ביקש את הזכויות.
אורי מקלב: למה להתחיל עכשיו לסבך - - -?
אורי מקלב: הוא יישאר תייר, הוא יהיה - - -
<חוה ראובני: אני לא יודעת מה זה התהליכים האלה.
אורי מקלב: את לא מכירה שיש תייר?
אורי מקלב: ומה זה עולה חדש, את יודעת?
<חוה ראובני: עולה חדש יש אשרת עולה, יש תעודת עולה.
אורי מקלב: יש גם תושב חוזר.
שולי מועלם-רפאלי: מהחיים שלי במערכת הבריאות, יש תהליך שלם מול הקופות כשאתה תושב חוזר.
שולי מועלם-רפאלי: יש תהליך של תושב חוזר.
<חוה ראובני: נוסח התקנות הזה מנסה לצאת עד כמה שאפשר מההגדרות הפורמאליות כי יש סטטוסים חופפים.
<אילן חגי: אבל התקנות מדברות על נוסחים פורמליים.
<אילן חגי: אתם אומרים שמיום שאדם הופך לעולה חדש הוא זכאי להמיר את רישיונו שלוש שנים.
<אילן חגי: מה זאת אומרת?
<אילן חגי: צריך ודאות.
דוד צור: עו"ד ראובני, האם נוסח שאומר:
דוד צור: אדם ששהה שנתיים ברציפות בחו"ל ומגיע ארצה ייחשב כמי שיכול לנהוג שנה?
דוד צור: זה משהו שהוא נכנס לתוך ההגדרה הזו של תושב חוזר?
אורי מקלב: הייתי עוד יותר מפשט את זה.
<אילן חגי: וגם מדוע שנתיים?
<חוה ראובני: על כל שנתיים שהוא בחו"ל הוא זכאי שנה.
אורי מקלב: לא, נעזוב את השנתיים בכלל.
<אילן חגי: איזה מין דבר זה?
<אילן חגי: אם זה ברצוף אז הוא יכול רק לנהוג יום.
דוד צור: מה אתה אומר?
דוד צור: שבעצם לא צריך להטיל שום מגבלה והוא יבוא וינהג מתי שהוא רוצה ואיך שהוא רוצה?
<אילן חגי: לא, ממש לא.
<אילן חגי: הטענה שלנו, וזו גם ההצעה שהונחה בפני חברי הכנסת, עולה חדש, תושב חוזר ברגע שקיבלת את ה - - -
דוד צור: אבל אין הגדרה של תושב חוזר עוד.
<אילן חגי: יש הגדרה.
<אילן חגי: גם היום במשרד הקליטה כאשר אתה הולך, יש מדריך לעולה של משרד הקליטה.
דוד צור: אתם מכירים את ההגדרה?
<חוה ראובני: חקיקה, חקיקה.
<חוה ראובני: לא חוברות שפקידים מחליטים.
<אילן חגי: אם אין הגדרה של תושב חוזר אז איך היום 567א דנה בתושב חוזר?
<חוה ראובני: זו אחת הבעיות עם התקנה הזו שלא יודעים על מי היא חלה.
דוד צור: לכן, אנחנו דנים פה עכשיו בהגדרות.
שולי מועלם-רפאלי: אם היית קוראת את השורה הבאה אז 567א, היא בטלה.
<אילן חגי: נכון.
<אילן חגי: לכן, ברגע שהוכרת או כעולה חדש או כתושב חוזר אנחנו מחפשים פה ודאות גם שהמשטרה תדע לאכוף, גם שאנחנו נדע מבחינת כיסוי ביטוחי וגם שהאדם.
<אילן חגי: זו עבירה פלילית, זה עבירת תעבורה.
<אילן חגי: לכן, once קיבלת תעודת עולה יש לך שנה, לא חשוב מה היה קודם, וזו הוודאות.
<חוה ראובני: חשוב.
<חוה ראובני: הוא יכול להיות בארץ חמש שנים בסטטוס אחר.
אורי מקלב: אדוני, הסברת בטוב טעם בישיבה הקודמת ובפעם הקודמת מדוע אנחנו דורשים מעולה חדש שיעשה המרה ואנחנו מגבילים אותו בזמן.
אורי מקלב: אמרנו שמי שגר פה צריך לעשות איזושהי הסדרה של כל נושא הרישיון.
אורי מקלב: דהיינו, עבירות תנועה - שידעו איפה הוא גר ושידעו לאן לשלוח את זה ושהוא לא ירגיש שמכיוון שהוא לא רשום אז הוא יכול לעשות ואולי אין לו מורא של מלכות ושל החוק - זו הסיבה.
אורי מקלב: זו הסיבה שגם צריכה להנחות אותנו בנושא תושב חוזר.
אורי מקלב: מעבר לזה אנחנו לא צריכים להכביד עליהם ולא צריכים לעשות שום תקנות.
אורי מקלב: תושב חוזר הוא בהגדרתו תושב חוזר ולא בהמצאה של משרד התחבורה מה זה נקרא תושב חוזר.
אורי מקלב: משרד התחבורה היום בתקנות האלה מגדיר לנו, ממציא לנו, מה זה נקרא תושב חוזר.
אורי מקלב: תושב חוזר - מי שלא היה שנתיים בארץ.
אורי מקלב: זו לא ההגדרה הנכונה.
אורי מקלב: זה לא הגדרה חוקית, זה לא הגדרה שאנחנו רגילים בה.
אורי מקלב: היועצים המשפטיים לא מקשיבים לי.
אורי מקלב: הם מאוד דורשים את הקשב שלנו בעניין הזה.
אורי מקלב: אולי ניתן להם לעשות גם דיון בנפרד.
<חוה ראובני: אנחנו מתייעצות - - -
אורי מקלב: תתייעצו אולי על מה שהיה קודם.
אורי מקלב: בחמש דקות האחרונות הרגשתי שאני מדבר באוויר.
אורי מקלב: היושב-ראש מסכים איתי והחברים שלי מסכימים איתי ורק אתם בסוף לא תסכימו.
אורי מקלב: דיברנו, ואני לא אחזור על הכול, יש חשיבה ויש לוגיקה, מה שאתם התכוונתם, מדוע לעולים חדשים אתם מגבילים בזמן.
אורי מקלב: לטעמנו, קצר מדי, של שנה, אבל נשאיר את זה כרגע.
דוד צור: שנה זה סביר מאוד.
אורי מקלב: אנחנו שמענו כאן הרבה עולים חדשים.
אורי מקלב: יש לו כל כך הרבה דברים.
אורי מקלב: אם היית יודע כמה בירוקרטיות לעולה חדש.
דוד צור: רישיון נהיגה הוא אחד הדברים החשובים והוא יעשה אותם במידית.
אורי מקלב: אבל יש לו עדיין מציאת עבודה, ילדים בבית הספר, מציאת דירה.
אורי מקלב: אנחנו הופכים אותו גם לעבריין ברגע שהוא לא, בשונה מתייר.
דוד צור: שנה זה לא מספיק זמן להסדיר את נושא הנהיגה?
אורי מקלב: דיברו כאן אנשים שיש להם ניסיון בקליטת עלייה.
אורי מקלב: תושב חוזר - אתם לכאורה היום מגדירים מחדש מה זה נקרא תושב חוזר.
אורי מקלב: יש תושב חוזר במשרד הקליטה, תהיה הגדרה חדשה לתושב חוזר של משרד התחבורה שהן לא חופפות לפי מה שאת אומרת עכשיו.
אורי מקלב: מבחינתך, תושב חוזר זה רק מי שלא היה שנתיים בארץ ועכשיו צריך לנהוג.
אורי מקלב: את מדברת כל הזמן על שפה אחת?
אורי מקלב: אני דורש ממך שפה אחת.
אורי מקלב: זה חייב להיות יחד - - -
דוד צור: תושב חוזר לעניין הנושא של רישיון הנהיגה.
אורי מקלב: זה לא טוב.
<אילן חגי: אבל לא מגדירים אותו, לא אומרים שזה הוא בכלל.
אורי מקלב: - - - בהגדרות בחוק היום, בתקנות, של תושב חוזר.
אורי מקלב: זה לא בריא, אתם אלה תמיד שמתריעים בעניין הזה.
אורי מקלב: אני עכשיו משתמש בשפה שלכם.
אורי מקלב: אתם חייבים להיות צמודים למה שנקרא תושב חוזר ולמה שמקביל היום.
דוד צור: מה הצעתכם, עו"ד ראובני?
<חוה ראובני: לא הקשבנו די הצורך למה שאמר קודם חבר הכנסת מקלב כי ניסינו להציע פתרון.
<חוה ראובני: אנחנו מציעים, עוד לא בדקנו את זה עד הסוף אבל על פניו זה נראה לנו כפתרון אפשרי, להגדיר תושב חוזר כאזרח או תושב ישראל ששהה מחוץ לישראל שנתיים רצופות לפחות.
<חוה ראובני: קודם כל, זה תושב חוזר.
<חוה ראובני: ואז בתקנה שהקראתי מי שאינו תושב ישראל יבוא: עולה חדש, תושב חוזר או מי שמרכז חייו מחוץ לישראל.
<חוה ראובני: ברגע שהוא רכש שנתיים רצופות לפחות בחו"ל כמוהו כתייר.
<אילן חגי: <
<אילן חגי: אבל זה לא עולה מהתקנה כפי שאת מציינת אותה.
<אילן חגי: >
<מרב תורג'מן: היא תתקן את זה.
שולי מועלם-רפאלי: היא מציעה תיקון.
<חוה ראובני: שינוי.