GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורי שטרן: ממשלת האחדות הלאומית שכיהנה בשנות השמונים ידעה לצאת מהמשבר היותר עמוק שהיה אז, על ידי כך שהיא יצרה עסקת חבילה בין ההסתדרות המעסיקים לבין הממשלה.
יורי שטרן: כתוצאה מכך, העובדים הסכימו לאי הצמדה של השכר וזה דבר שהוא הרבה יותר דרמטי מאי היענות לדרישות המוגזמות היום.
יורי שטרן: לכן אני חושב שהשאיפה צריכה להיות לזה.
יורי שטרן: אני לא יודע עד כמה עמיר פרץ יסכים ללכת לכיוון הזה.
יורי שטרן: מכל מקום, זהו דבר שהוא מחויב המציאות .
יורי שטרן: הוועדה יכולה היום לפנות מייד אל שר האוצר.
יורי שטרן: אדוני יושב ראש הוועדה, כיושב ראש הוועדה אתה יכול לדבר איתו על ההמלצות שלנו, אבל מעבר לזה, חייבים באמת להגיע לעסקת חבילה.
יורי שטרן: אני הייתי נותן גיבוי מלא להרחבת מערכת התמיכה בייצוא, גם במסגרת קרן השיווק, גם במסגרת מכון הייצוא ודברים נוספים שקיימים כבר, לא צריך להמציא אותם.
יורי שטרן: אנחנו יכולים לנסות להעביר את זה גם בוועדת הכספים.
מיכאל קליינר: בהכירי את יושב ראש הוועדה אני בטוח שמטרת הדיון היא לנסות לראות איך אנחנו מסייעים לכם.
מיכאל קליינר: לא באנו הנה רק להיאנח על המצב, אלא לנסות לראות כיצד אנחנו מקדמים את הנושא.
מיכאל קליינר: אני חושב שעניין הביטוח צריך להיפתר ואנחנו יכולים לעזור בתחום הזה ואולי כאן צריכה להיות, אדוני היושב ראש, החלטה או פנייה פורמלית של הוועדה.
מיכאל קליינר: בעיית המקרו שלנו בתחום השכר במשק הציבורי היא שהשכר במשק הציבורי בתקופה הקשה הזו עולה.
מיכאל קליינר: כלומר, במקום שהממשלה תקטן, הממשלה גדלה והיא על הכתפיים שלכם.
מיכאל קליינר: הבעיה הכי גדולה של כל המשק היצרני היא גודל הממשלה, הקצאת המשאבים, כמות המשאבים.
מיכאל קליינר: יכול להיות שזו צריכה להיות החוליה שבה אפשר לנצח, כי אין ספק שעובדי המכס לא היו הראשונים שביקשו לשפר את תנאיהם.
מיכאל קליינר: הם מסתכלים קדימה, אחורה, שמאלה וימינה וגם הם רוצים שיפור בתנאיהם.
מיכאל קליינר: מר סגל, אני חושב שהדיון אן כבר נתן לך תחמושת ואני מקווה שתדע לנצל אותה, מכיוון שברגע שעובדים במשק הציבורי מעריכה שמולה עומדת ממשלה נחושה וממשלה שמסוגלת לפעול אז מגיעים להסכם.
מיכאל קליינר: הרי אין הכוונה לשבור או להתגבר על קבוצת עובדים, אלא ההנחה היא שמרגע שיבינו שיש נחישות פעולה אז הם יהיו יותר רציונלים ויותר הגיוניים, וציבור העובדים ירסן הנהגה מיליטנטית שרוצה להגיע להישגים.
מיכאל קליינר: מה שקורה בכל העולם נכון גם אצלנו.
מיכאל קליינר: אני מבין שהיום דנו רק בחלק מההצעות שהיו יכולות להיות לכם לשיפור המצב.
מיכאל קליינר: אדוני היושב ראש, אני לא מאמין שנסיים היום את הדיון הזה.
מיכאל קליינר: הנושא ראוי לדיון נוסף.
מיכאל קליינר: אני חושב שאנחנו צריכים לפעול בתחומים שאנחנו שמענו עליהם כאן.
מיכאל קליינר: אני בכל זאת חייב להעיר הערה אחת ואני רוצה שהיא תירשם בפרוטוקול.
מיכאל קליינר: אני הסכמתי מאוד עם הניתוח, למעט נקודה אחת.
מיכאל קליינר: יש פער הריבית ביננו לבין ארצות הברית ואירופה, ויכול להיות שאם היינו מצליחים לכפות על בנק ישראל לצמצם אותו אז היינו מקבלים הקלה מסוימת, אבל לדעתי בסופו של דבר היה נפתח כדור שלג שהיה פוגע בנו הרבה יותר.
מיכאל קליינר: כדור שלג של אינפלציה, של פיחותים, של היעדר יציבות וירידת הרייטינג של מדינת ישראל.
מיכאל קליינר: לדעתי זהו משחק מאוד עדין ואני חושב שהשמירה של בנק ישראל על האיזון העדין הזה מנעה סכנות גדולות ואחת ההשלכות של זה היא שלא רק בארץ הייתם צריכים לשלם ריבית גבוהה, אלא זה היה גם מקשה עליכם לגייס הלוואות בחוץ לארץ.
שרגא ברוש: כשאתם חברי הוועדה תבואו אל האוצר אתם תקבלו תשובה כגון: מה אתם מבלבלים את המוח, הרי פטור של היבוא ממכס יעלה כך וכך מיליארדים או מיליונים.
שרגא ברוש: אני מציע כך, הרי ישנם עמילי המכס.
שרגא ברוש: עמילי מכס הם לא אנשים מהרחוב.
שרגא ברוש: מדובר באנשים שנבחרו על ידי המדינה והם קיבלו רישיונות.
שרגא ברוש: כל היבואנים ישאירו צ'קים אצל עמילי המכס וכאשר השביתה תסתיים הצ'קים האלה יועברו לאוצר.
שרגא ברוש: עמיל מכס עושה בין כה וכה את החשבון והוא יודע להגיד בדיוק כמה זה עולה.
שרגא ברוש: אם תהיינה אחר כך סטיות הן תושלמנה.
שרגא ברוש: בסך הכל, הכסף לאוצר לא הולך לאיבוד.
שרגא ברוש: חבר הכנסת קליינר, אתה צודק בדבריך לגבי הריבית.
שרגא ברוש: יכול להיות שכשאתה מוריד את הריבית אתה מעודד אינפלציה וכך הלאה.
שרגא ברוש: אבל מצד שני, אי אפשר לומר שהאינפלציה היא חזות הכל.
שרגא ברוש: אפשר לשמור על אינפלציה נמוכה ומצד שני, להרוג את כולם.
שרגא ברוש: אנחנו כרגע מתעסקים במעל ל-200 אלף מובטלים, ובמשק שלא זז קדימה ויכול להיות שהורדה של אחוז, אחוז וחצי של הריבית כדי לתת לדולר לגדול ולשפר את רווחיות הייצוא ועל ידי זה לאפשר להתחרות בשווקים, יכולה לעזור.
שרגא ברוש: יש בעיות שאנחנו לא משפיעים עליהם.
שרגא ברוש: אנחנו תקועים פה, המצב הביטחוני הוא נתון.
שרגא ברוש: אנחנו צריכים לעשות במקומות בהן ניתן להשפיע.
שרגא ברוש: אני מבקש שמר דודי ארצי מנכ"ל בדק וסמנכ"ל התעשייה אווירית ידבר עכשיו.
דוד ארצי: אני לא רוצה לדבר כל כך על החברה שבה אני נמצא, אלא כיושב ראש מטה כחול-לבן במדינת ישראל.
דוד ארצי: אני מרגיש מאוד מאוד את המצוקה של כל התעשייה בארץ.
דוד ארצי: אני חושב שאנחנו מתעלמים מכך שהעולם מבחינת הסחר העולמים השתנה מאז ה-11 בספטמבר.
דוד ארצי: המדינה היחידה שלא מגיבה במהירות לשינוי בסחר העולמי היא מדינת ישראל.
דוד ארצי: השוק האמריקאי הוא אחד מהשווקים הגדולים לייצוא הישראלי, ואם השוק האמריקאי נפגע אז יש שווקים אחרים שמתעוררים היום ובהם צריכים להשקיע מאמצים.
דוד ארצי: השוק הסיני נמצא בצמיחה גדולה ובו צריך להשקיע.
דוד ארצי: בשביל זה צריך תוספת של עוד שבעים מיליון לקרן השיווק.
דוד ארצי: כל הלקוחות של כל היצואנים הקטנים באים בבקשה לקבלת אשראי משום שהם נמצאים במצוקה.
דוד ארצי: אתם קוראים כל יום על חברות תעופה שמתמוטטות ועל בתי מלון.
דוד ארצי: רשתות גדולות ומפוארות בארצות הברית נכנסו לקשיים.
דוד ארצי: כולם רוצים לקבל אשראי של תשעים יום, של מאה ועשרים יום ואת זה אפשר לעשות באמצעות הבסס"ח שהוא מכשיר ממשלתי חשוב.
דוד ארצי: את זה עשה נשיא ארצות הברית בשעה שהוא ראה שחברות התעופה האמריקאיות ספגו מכה.
דוד ארצי: הוא אמר שהוא נותן לחברות האלה מענק ישירות והוא גם מבקש מהבנקים לתת לחברות האלה אשראי לתקופת משבר, כאשר הוא מגן על האשראי הזה בערבות ממשלת ארצות הברית.
דוד ארצי: זה לא עולה לשר האוצר אגורה אחת.
דוד ארצי: בסך הכל מעמידים ערבות יותר רחבה.
דוד ארצי: 75% מהיצואנים נכנסו עכשיו למצוקה של מתן אשראי ללקוחות.
דוד ארצי: אם המדינה תערוב למיליארד וחצי דולר ערבויות דרך מערכת הבנקאות, יכולים להיווצר מאה אלף מקומות עבודה.
דוד ארצי: על זה אני מדבר.
דוד ארצי: אלו ההיקפים וזה מה שיכול למנוע חלק מהירידה הדרסטית עליה דיבר מר שרגא ברוש קודם.
דוד ארצי: תודה רבה.
יוסף דלומי: צריך לשפוט את נושא ביטוח סיכוני סחר חוץ צריך בקונטקסט של מדינות שהן מקבילות לנו.
יוסף דלומי: כל העולם מדבר ומטיף על סחר חופשי, אבל שזה לא יהיה בבית ספריהם של אלה שמטיפים לכך.
יוסף דלומי: אנחנו אומרים: תן לשוק לעבוד, אבל בתנאים זהים.
יוסף דלומי: אני מציע לבדוק מהו ביטוח סיכוני הסחר חוץ שנותנות מדינות קטנות כמו: הולנד, דנמרק, לוקסמבורג.
יוסף דלומי: חברת מרחב מבצעת בעולם פרוייקטים גדולים מאוד.
יוסף דלומי: אנחנו מקבלים חלק גדול מהביטוחים מארצות אחרות שכופות עלינו את המוצרים שלהם.
יוסף דלומי: לדוגמא, אנחנו ביצענו פרוייקט בוונצואלה, והיינו צריכים לקנות מערכות השקיה וטפטוף באנגליה, כי ביטוח סיכוני סחר חוץ האנגלי נתן ביטוח לפרוייקט הזה בוונצואלה.
יוסף דלומי: תאמינו לי שאני יכול לתת לכם אין ספור דוגמאות כאלה.
יוסף דלומי: צריך לשווק מוצרים ישראלים דרך ביטוח סיכונים, אם זה בפרוייקטים ואם זה בסחורות, בעלות הכי נמוכה שיכולה להיות למדינה, והיא תבוא לפירעון, אם תבוא, כאשר יש קטסטרופה.
יוסף דלומי: אם יש קטסטרופה אז צריך להתגונן בפניה.
יוסף דלומי: אנחנו מבקשים לקבל את האמצעים לשיווק תוצרת ישראל באמצעות ביטוח סיכוני סחר.
עמירם שור: בשנת אלפיים התפארה מדינת ישראל שיש לה ארבעת אלפים או חמשת אלפים סטרט-אפים.
עמירם שור: מה שעשה את שנת אלפיים לשנה הטובה ביותר במדינת ישראל הייתה הטכנולוגיה.
עמירם שור: כאשר אתה פותח היום עיתון אתה קורא על עשרות סטרט-אפים שנסגרים וגם חברות יותר מבוססות שעוסקות בטכנולוגיה נסגרות.
עמירם שור: את מי זה מעניין היום במדינת ישראל?
עמירם שור: מדינת ישראל השקיעה בזה הון עתק וצריך לברך על כל התוכניות שהממשלה הזו עשתה.
עמירם שור: היא עשתה את "יוזמה" שהביאה את ונטצ'ר קפיטל.
עמירם שור: היא חוקקה את חוק המדען שהביא את המו"פ.
עמירם שור: השקענו מיליארדים והבאנו מיליארדים, והיום הכל מתמוטט.
עמירם שור: אדוני היושב ראש, אתה שאלת למה צריך להזרים עוד כסף לקרן הון שיווק?
עמירם שור: בכסף הזה אפשר ללכת לסטרט-אפים שיש להם עדיין תוחלת חיים וטכנולוגיה שאפשר להתפאר בה בכל העולם ולעזור להם לצאת החוצה.
עמירם שור: סכום של מאה מיליון לקרן הוא גם לא סכום מספיק, אבל המאה מיליון האלה יביאו לך מיליארדים ויעלו אותנו חזרה למפה.
עמירם שור: הכל לא מעניין את אף אחד שהכל הולך לעזאזל.
עמירם שור: אדוני היושב ראש, אני רוצה להעלות נושא נוסף ויכול להיות שאתה תחשוב שזה נושא שלא שייך לוועדה הזו, אבל אני חייב להעלות אותו כאן.
עמירם שור: התעשייה שלנו פתאום נכללה אוטומטית בחוק עובדי קבלן, משום שתעשיית התוכנה מפתחת היום מערכות אצל הלקוחות שלה.
אברהם פורז: אני הצבעתי נגד החוק הזה.
מיכאל קליינר: גם אני.
עמירם שור: זה לא עוזר לי משום שהוא קיים.
עמירם שור: אין לי שום דבר נגד החוק, יש לי רק בעיה אחת.
עמירם שור: מחוסר הבנה של התעשייה שלנו, רוצים הרגע להכליל בתוך העניין הזה מקצוענים שהם ברמת השכר הכי גבוה במדינת ישראל.
אברהם פורז: כלומר, אתה אומר שאם אתה שולח מישהו למקום עבודה אז אוטומטית חוק עובדי הקבלן חל עליו?
עמירם שור: כן.
אברהם פורז: זו לא הייתה הכוונה אפילו לא של עמיר פרץ.
עמירם שור: אבל זה קיים.
אברהם פורז: איפה הייתם כל הזמן?
עמירם שור: היינו אצל כולם.
עמירם שור: היינו בוועדת העבודה והרווחה בראשות חבר הכנסת דוד טל.
אברהם פורז: אני מציע שהיועץ המשפטי שלכם יעביר לי באופן אישי נוסח של תיקון לחוק עובדי קבלן שאמור לפתור את הבעיה של האנשים האלה בתחום הטכנולוגיה.
אברהם פורז: אני מבטיח לך טיפול מהיר ואולי גם אפקטיבי.
עמירם שור: תודה רבה.
אילן סמואל: אני רוצה להתייחס לנושא הביטוח ולקרן השיווק.
אילן סמואל: אני מייצג שני ענפים ש-99,9% מהמוצרים שלהם הולכים לייצוא.
אילן סמואל: 90% מהיצוא שלנו ניזון משיווק ומתערוכות בינלאומיות.
אילן סמואל: אני רוצה שהענף שלנו, ענף התכשיטים והיהלומים יקבל תרומה של חצי מיליון דולר לתערוכות יזומות מיוחדות רק לישראל.
אברהם פורז: האם מישהו יבוא אם תעשה תערוכה כזו?
אילן סמואל: בוודאי.
אילן סמואל: לפני ארבע שנים זה כבר נעשה בהצלחה גדולה מאוד באינדונזיה, בפיליפינים.
אילן סמואל: היצוא עלה לשם בעשרות מיליונים דולרים בשנה שלמה.
אילן סמואל: לצערי, המשבר בדרום מזרח אסיה תפס אותנו בדיוק בסיום אותה שנה.
אילן סמואל: אבל, במשך עשרה חודשים הייתה לנו חגיגה.
אילן סמואל: אני בסך הכל מבקש חצי מיליון דולר מקרן השיווק.
אילן סמואל: זה יאפשר לנו לעשות חמש יציאות לחמש מדינות.
אילן סמואל: אנחנו נזמין בין מאתיים לאלף יצרני תכשיטים הגדולים ביותר.
אילן סמואל: כמעט כולם באים וההצלחה היא מיידית.
אילן סמואל: יש הזמנות או פניות מיידיות.
אילן סמואל: אני פניתי לאמיר חייק ולמנכ"ל המכון והם אמרו שהם ישתדלו לעזור, אבל אין להם כסף.
אילן סמואל: חצי מיליון זה הרבה כסף, אבל אני אומר לכם שזה יביא לעליה של הייצוא בשנת 2002 בעשרות מיליונים.
אילן סמואל: אני רוצה להתייחס עכשיו לנושא הביטוח.
אילן סמואל: אנחנו ניזונים מאלפי קניינים שבאים כל שנה לארץ.
אילן סמואל: אני אולי יכול לספור על שתי ידיים כמה קניינים שבאים לקנות תכשיטים או יהלומים נמצאים עכשיו בארץ בתקופה לפני חג המולד.
אילן סמואל: הם לא באים.
אילן סמואל: הם אומרים: תנו לנו ערבות מדינה, ביטוח חיים של המדינה שיבטיחו שחייהם של העובדים שלנו לא נמצאים בסכנה.
אילן סמואל: אין לי ביטוח כזה.
אברהם פורז: חוק נפגעי פעולות איבה חלה עליהם.
אילן סמואל: אני ביקשתי לקבל זאת בכתב, אבל אף אחד לא יכול להוציא נייר שעליו כתוב שהמדינה ערבה לחייו של קניין שמגיע לארץ.
אילן סמואל: דבר שקיים היום.
אברהם פורז: עורך הדין שלך יכול לכתוב לך מכתב שלפי חוק נפגעי פעולות איבה חל גם על תייר שמגיע לישראל ונפגע בפעולת איבה.
אילן סמואל: למה שהמדינה לא תיתן מכתב כזה?
אברהם פורז: תמיד אפשר לומר שהמדינה תעשה את זה.
אברהם פורז: בעיקרון, אפשר להסתייע גם בחוות דעת משפטית ולהראות אותה לקניינים ולומר להם שהם מכוסים בחוק.
אילן סמואל: אני צריך מכתב מהמדינה, כי אם חס וחלילה קניין אחד ייפגע אז אף אחד לא יבוא.
אברהם פורז: תייר שנפגע פה מבוטח.
אילן סמואל: אני רוצה להתייחס לשביתה במכס לגבי יצוא תכשיטים.
אילן סמואל: בכיר מאוד בענף אמר לי: אין בעיה אתה יכול לקחת את התכשיטים בתיק היד ולנסוע.
אילן סמואל: אני ביקשתי ממנו לתת את זה בכתב, אבל הוא אמר לי: זהו החוק, אתה לא צריך לעבור מכס.
אילן סמואל: אבל מה אני אעשה אם פקיד מכס יאמר לי שבדרך זו אני מבריח תכשיטים?
אברהם פורז: אני מציע שתתייעץ עם עורך דין.
אילן סמואל: התייעצתי והוא אמר: תשיג את זה בכתב.
אילן סמואל: אדוני היושב ראש, אני לא מדבר עליי באופן אישי.
אילן סמואל: יום יום פונים אליי עשרות תכשיטנים ויהלומנים ואומרים לי שהם תקועים לפני חג המולד.
אילן סמואל: אני רוצה לקבל מכתב לפיו אני יכול לצאת היום בקריאה לתכשיטנים וליהלומנים לצאת החוצה עם הסחורה שלהם ולהיות בלדרים עצמאיים.
אברהם פורז: חבר הכנסת מוסי רז, בבקשה.
מוסי רז: בהקשר הביטוחי, בוודאי שהמדינה צריכה לעשות כל מה שנעשה במדינות אחרות לאחר ה-11 בספטמבר.
מוסי רז: זה המינימום שהמדינה חייבת לתת.
מוסי רז: אבל בהחלט יש מקום ששר האוצר או ששר המשפטים יתנו איזשהי הבהרה כזו כתובה שאולי אפילו תתפרסם במודעה בעיתון הג'רוסלם פוסט באנגלית.
מוסי רז: אני לא זוכר שהייתה פה פעם משלחת כלשהי שהסכמתי לכל דרישה שלה מהתחלה ועד הסוף.
מוסי רז: קצת היה חבל לי שהתגלגלנו יותר מידיי לנושא המכס.
מוסי רז: אבל, אדוני היושב ראש, אני הסכמתי עם ההצעות שאתה הצעת.
מוסי רז: אני חושב שהבעיה ביצוא היא הרבה יותר עמוקה מהעניין של המכס שברור שהוא יכול להחריף אותה.
מוסי רז: סך הכל יש לנו ירידה ביצוא מזה תשעה חודשים, עוד לפני שהתחילו העיצומים במכס ולפני שאירע מה שאירע ב-11 בספטמבר.
מוסי רז: יכול להיות שיש לנו כאן בעיה שהיא מורכבת מכמה גורמים, גם המצב הביטחוני בארץ, גם הבעיה הבינלאומית, המיתון הבינלאומי, ואולי עוד כמה דברים נוספים וקודם עמדו כאן על נושא השכר.
מוסי רז: אני חושב שאולי היה ראוי שכל חברי ועדת הכלכלה יגישו הסתייגות לתקציב המדינה להגדיל את קרן השיווק באותם שבעים מיליון דולר גם במחיר פריצה תקציבית.
מוסי רז: זהו סכום לא קטן, אבל גם לא גדול.
מוסי רז: אני חושב שהמשק הישראלי יכול להפיק ממנו יותר רווח מאשר הפסד.
מוסי רז: לי יש הצעות היכן יש לקצץ הרבה יותר מזה כידוע, אבל להצעות שלי גם לא מקשיבים כידוע.
מוסי רז: אני חושב שכן אפשר להחתים חברי כנסת על ההצעה הזו.
מוסי רז: אולי לא נחתים את כל חברי ועדת הכלכלה, אבל יהיה אפשר להחתים את כל חברי האופוזיציה של ועדת הכלכלה שהם רבים.
מוסי רז: נושא השכר.
מוסי רז: אני חושב שצריך לשים לב לנתונים של חודש אוקטובר שהם נתונים ייחודיים ולדעתי הם מראים גם על מגמה, כי המיתון הזה הוא שונה ממיתונים אחרים שהכרנו.
מוסי רז: בדרך כאשר יש מיתון יש עלייה בשכר הממוצע, כי קודם כל מקצצים מהמסכנים ביותר.
מוסי רז: אני לא בטוח שזה מה שמאפיין את המיתון הזה.
מוסי רז: המיתון הזה מאופיין בפיטורים המוניים בהיי-טק.
מוסי רז: לפי הערכות, יש לנו כבר 12 אלף מובטלים בהיי-טק.
מוסי רז: אני מעריך שהשכר שלהם היה אולי כפול מהשכר הממוצע ואולי גם יותר מזה ולכן אין להתפלא על הנתונים של חודש אוקטובר של ירידה של 1.8% בשכר הממוצע.
מוסי רז: אני נוטה להאמין שזה מה שמאפיין את החודשים הבאים ולא הנתונים של החצי הראשונה של עלייה של 4,6%.
מוסי רז: אני חושב שצריך לשים לב למשבר הבינלאומי הזה.
מוסי רז: גם אירופה וגם ארצות הברית במשבר, ותהיה בעיה לייצא אליהם כי גם אצלם, בעיקר בארצות הברית, יש כרגע גל פטריוטי של קניית תוצרת מקומית וגם אצלם יש ירידה בקנייה ובכוח הקנייה.
מוסי רז: צריך לשים לב לעובדה, שלא תפצה על הצרה הזו, אבל בכל זאת צריך לשים לב אליה שבשתי המדינות הגדולות בעולם סין והודו יש צמיחה אדירה, יותר אפילו מהצמיחה שהייתה במשק הישראלי בשנת אלפיים.
מוסי רז: אם אנחנו ניתן את השבעים מיליון דולר האלה אז צריכים להשקיע חלק ניכר מזה בארצות האלה גם מתוך השקעה לעתיד רחוק מאוד, כי ברור שהיום היצוא לסין ולהודו הוא זניח לחלוטין לעומת היבוא.
מוסי רז: זה גם טוב למשק הישראלי להיות חשוף לשני גושי מטבע נוספים.
מוסי רז: היום הוא חשוף רק ליורו ולדולר, ואם קורה משהו עם המטבעות האלה אז זה משפיע עלינו באופן מאוד חריף.
מוסי רז: יש לנו גם יתרון יחסי.
מוסי רז: אנחנו יותר קרובים מאירופה ואמריקה לסין ולהודו.
מוסי רז: היצוא מישראל לגרמניה אינו דומה ליצוא מצרפת לגרמניה, החסרון הזה יכול להיהפך כאן ליתרון משמעותי, ואני חושב שמאוד כדאי שננסה לבנות עליו.
מוסי רז: כל הטיעונים כאן לגבי הריבית מוכרים וידועים.
מוסי רז: אני לא חושב שלחינם הבנקים המרכזים גם באירופה וגם באמריקה הפחיתו את הריבית בצורה דרסטית.
מוסי רז: כולם ידועים שזה עלול לעורר גם אינפלציה מסוימת.
מוסי רז: האינפלציה בארצות הברית ובאירופה היא יותר גבוהה מאשר בארץ, האבטלה שם היא יותר נמוכה אבל למרות זאת הם הלכו למהלכים כאלה של הורדה דרסטית בריבית.
מוסי רז: בארצות הברית היום הריבית היא שלילית.
מוסי רז: אני לא אומר שאפשר וצריך להוריד את הריבית ב-2%, אבל ודאי שצריך להוריד אותה.
אברהם פורז: אדוני מנכ"ל משרד התמ"ס, בבקשה.
אמיר חייק: אדוני יושב ראש, אני מאוד שמח על הדיון הזה.
אמיר חייק: אני לא אוהב את הכותרת של המצגת האומרת: שנת 2000- שנה אבודה ליצוא הישראלי.
אמיר חייק: אני חושב שהגיע הזמן להיות יותר שקטים בהצהרות שלנו ולעשות יותר ולא לדבר.
אמיר חייק: כלכלה היא לא מדע מדויק.
אמיר חייק: זה קשור גם לנבואות שמגשימות את עצמן.
אמיר חייק: אני חושב שאם נשקיט קצת את הקולות הרמים שבאים ומפחידים ויוצרים אווירה פחות טובה, נעשה רק טוב לעסק הזה.
אמיר חייק: אני שמח שעלה פה נושא קרן השיווק.
אמיר חייק: כידוע לך, אדוני היושב ראש, כאשר אנחנו נכנסנו למשרד הצגנו תוכנית עבודה של המשרד ואחד הפרקים שלה היה שיווק והגדלת השיווק לחו"ל.
אמיר חייק: ברוב עוונותיי הייתי במכון הייצוא שש שנים וחודשיים כמנכ"ל ואני מכיר מעט את הנושא.
אמיר חייק: אני צעקתי על הנושא הזה שנים והגיע הזמן שהוא יעלה לכותרות בצורה יותר מסודרת.
אמיר חייק: לא יכול להיות שהמדינה הזו תהיה מדינה שנותנת מענקי מו"פ ומענקי שוק הון, אבל לא תסגור את הלופ הזה עם שיווק.
אמיר חייק: אני אמרתי לשר האוצר הקודם מר בייגה שוחט שאנחנו הופכים להיות מעבדה עולמית והוא אמר לי: עזוב אותך, תראה איזה יופי של נתוני יצוא.
אמיר חייק: הוא קלע לעסקת כרומטיס.
אמיר חייק: הוא התפאר בה ונופף עימה בדגל, אבל בינתיים כולנו יודעים מה קרה לה.
אמיר חייק: זה היה לא רע על הנייר, אבל בינתיים אף אחד לא מימש כלום.
אמיר חייק: לקרן השיווק קרתה תאונה בדרך.
אמיר חייק: קרן השיווק טיפלה בעבר בחברות גדולות, בינוניות וקטנות.
אמיר חייק: יום אחד בהחלטה נכונה לאותה תקופה, הוחלט לנטרל ולא לתת סיוע לחברות הגדולות בגלל מצוקת תקציבית.
אמיר חייק: באותה רגע איבדה קרן השיווק את הלוביסטים הכי גדולים שלה ואז הקרן הזה נחבטה וקוצצה מכל כיוון.
אמיר חייק: היום היא עומדת על 94 מיליון ₪.
אמיר חייק: שנה הבאה היא אמורה לגדול לכמאה עשרים ומשהו מיליון ₪.
אמיר חייק: הקרן הזו היא קרן זעומה.
אברהם פורז: באופן ריאלי, איפה אתה מבקש מאיתנו ללחוץ?
אברהם פורז: מהו הסכום המינימלי שאתה חושב שאתה צריך לקבל עוד כתוספת?
אברהם פורז: אנחנו גם נפעיל קצת לחץ.
אברהם פורז: גם לתקציב חד שנתי אין משמעות היום.
אברהם פורז: האם נתוני התקציב שעליו הוא נבנה הם ריאליים?
אמיר חייק: הם נתונים ריאלים.
אמיר חייק: אדוני, לא דיברו על צמיחה של 4%, אלא על צניחה של 4%.
אמיר חייק: בתוכנית שלנו אנחנו הצגנו דרך להגיע לתקציב קרן שיווק זהה לתקציב מו"פ בתוך ארבע או חמש שנים.
אמיר חייק: זה מהלך ריאלי.
אברהם פורז: לכמה כסף אתה זקוק השנה בדחיפות?
אמיר חייק: אני חושבת שקרן שיכולה לעמוד סביב המאה מיליון דולר היא קרן טובה.
אמיר חייק: יש לנו מה לעשות עם כל סכום בין מה שיש לנו היום לבין מאה מיליון דולר, וגם אם יהיה לנו סכום שהוא יותר גבוה ממאה מיליון דולר יהיה לנו מה לעשות איתו.
אמיר חייק: אני חושב שהקרן הזו צריכה לפעול בצורה אחרת מהדרך שבה היא פועלת היום.
אמיר חייק: כרגע אין אפילו טעם להפעיל אותה.
אמיר חייק: אנחנו משחקים במשחקים של האם הם נסעו במחלקת עסקים או לא נסעו במחלקת עסקים, והאם הם אכלו ארוחת ערב או לא אכלו ארוחת ערב, ועם מי אכלו ארוחת ערב.
אמיר חייק: זה ממש מגוחך.
אמיר חייק: יש מחלוקת בין עמדת האוצר לבין עמדת משרד התעשייה והמסחר באשר לשיווק בכלל.
אמיר חייק: עמדת האוצר כפי שבוטאה בדיונים עם אגף התקציבים אומרת ששיווק זו הוצאה שוטפת.
אמיר חייק: עמדת התמ"ס אומרת ששיווק היא השקעה לטווח ארוך שחייבים לבצע אותה.
אמיר חייק: אני חושב שהנקודה הזו היא המרכז של כל הבעיה.
אמיר חייק: כשאני אומר שיווק ואני אומר כסף אני לא בטוח שזה רק קרן השיווק.
אמיר חייק: יש את החברה לביטוח סיכוני סחר חוץ.
אמיר חייק: יש את הרשפ"ת, יש את כל מערך הנספחים.
אברהם פורז: האם זה נכון שהרשפ"ת לא מקפיד?
אמיר חייק: הרשפ"ת מקפיד.
אמיר חייק: יש בעיה היום לאלץ חברות לבוא לקנות בארץ.
אמיר חייק: יש שם הסכם אבל אפשר לעמוד בו גם לאורך חמישים שנה.
אברהם פורז: נניח שמישהו זוכה במכרז ממשלתי ישראל והוא חייב לעשות קניות גומלין בסכום מסוים.
אברהם פורז: האם זה לא מוגבל בזמן?
אמיר חייק: לא בהכרח.
אברהם פורז: אז זה לא בסדר.
אמיר חייק: יש כמה תיקונים.
אמיר חייק: צריך ללחוץ גם בנושא הרשפ"ת וגם בנושא ביו-טיב.
אמיר חייק: צריך לעשות כמה תיקונים בחוק בנושאים האלו.
אמיר חייק: אתמול ישבתי עם יושב ראש הוועדה המייעצת של רשפ"ת חגי מירום.
אמיר חייק: אנחנו הולכים על מהלך של שינוי קונספציה ברשפ"ת.
אמיר חייק: אנחנו מתכוונים לקיים דיון אצל השרה ולנסות לגבש איזשהי קונספציה בה לרשפ"ת יהיה יותר שיניים.
אמיר חייק: אין לנו שום ברירה בעניין הזה.
אברהם פורז: חייבים לתת לרשפ"ת לא רק שיניים, אלא מלתעות.
אמיר חייק: נכון.
אמיר חייק: אנחנו אומנם במשבר עולמי ומשבר עולמי הוא משבר עולמי, אבל המשבר הוא של כולם, ואם אנחנו לא נהיה הראשונים בשווקים אנחנו נאבד אותם.
אמיר חייק: אנחנו מתחרים מול מדינות אחרות, אנחנו לא מתחרים מול עצמנו, אנחנו מתחרים מול מדינות אחרות ואנחנו צריכים לתת לחברות שלנו לפחות את התנאים שמקבלים החברות של אותן מדינות.
אמיר חייק: אחד הנושאים שעלה בתוכנית שהגשנו היה לבטח ביטוח משנה את הנוסעים שמגיעים לארץ.
אברהם פורז: מה דעתך על כך שיש לפחות לפרסם שיש להם בחוק כיסוי מטעם המדינה?
אברהם פורז: הרי זה לא קיים.
אמיר חייק: זה קיים, אבל כאשר אדם שנמצא בניו-יורק מבוטח בחברת ביטוח מסוימת והוא רוצה להגיע לישראל ואומרים לו שממשלת ישראל תבטח אותו, זה כמעט כמו להגיד לך שכאשר אתה נוסע לבוסניה יש לך ביטוח שנותנת הממשלה הבוסנית.
אמיר חייק: זה לא מספיק.
אמיר חייק: אתה צריך שחברת הביטוח תאמר לך שאתה מבוטח.
אמיר חייק: צריך להגיע למצב של הידברות עם חברות הביטוח האמריקאיות שייתנו להם ביטוח משנה.
אברהם פורז: מה הבעיה בכך שממשלת ישראל תפנה היום לחברת ביטוח אמריקאית כלשהי ותעשה איתה הסכם, והחברה תפרסם מודעה בעיתונות שכל מי שנוסע לישראל, מבוטח אצלה בביטוח חיים.
אמיר חייק: אדוני היושב ראש, אין שום בעיה.
אמיר חייק: אבל כפי שידוע לך זה לא בסמכותי, זה בסמכות משרד האוצר.
אמיר חייק: אנחנו נשמח אם הוועדה תפנה למשרד האוצר בעניין הזה.
אמיר חייק: מנכ"ל משרד האוצר יכול לטפל בעניין הזה.
אמיר חייק: נושא הביטוח הימי טופל טוב על ידי מנכ"ל משרד האוצר.
שרגא ברוש: מה פירוש זה "טופל טוב"?
שרגא ברוש: אין תוצאות.
שרגא ברוש: עד לרגע זה העסק הזה לא סגור.
שרגא ברוש: מנכ"ל רצה והוא לוחץ מהיום הראשון אבל זה לא הולך.
אברהם פורז: זה אבסורד.
אברהם פורז: לפעמים הכל פסיכולוגי, אבל גם אם זה פסיכולוגי אתה צריך לפתור את הבעיה.
משה נחום: הבעיה היא צד שלישי.
משה נחום: הבעיה היא לא גוף האונייה או הקונטיינר או התכולה שלו.
משה נחום: במדינת ישראל מס רכוש לא מבטח צד שלישי.
אברהם פורז: מה פירוש "צד שלישי"?
משה נחום: נזקים עקיפים.
משה נחום: נזק עקיף לא מכוסה על ידי מס רכוש.
משה נחום: כדי לכסות את הנזק העקיף של האונייה אתה חייב לשנות את החקיקה, אבל את זה הם לא רוצים.
משה נחום: זה כובל אותם בפוליסה מוגבלת.
אברהם פורז: זה עוד יותר קשה לעשות.
אמיר חייק: כל נושא המכס וכל המשבר שהיה בנמלים מוביל אותנו לאנרכיה מוחלטת.
אמיר חייק: הגיע הזמן שהכנסת תאמר את דברה בעניין הזה.
אמיר חייק: היא צריכה לדפוק על השולחן ולומר: עד כאן.
אמיר חייק: לא יכול להיות מצב שיצואנים לא יכולים לייצא את הסחורה שלהם והם לא יכולים לקבל סחורה וקווי הייצור תקועים.
אמיר חייק: גם כך מסתכלים עלינו בעולם בזכוכית מגדלת ואומרים: החבר'ה האלה הם פסיכים ועוד מעט יורים עליהם טילים ולכן אנחנו לא רוצים להגיע לשם.
אמיר חייק: היום הם מוצאים סיבות אחרות.
אמיר חייק: הם אומרים לא רק שהם פסיכים שהם יושבים שם, הם פסיכים גם משום שהם תוקעים לעצמם מוט בגלגלים.
אמיר חייק: הגיע הזמן לעצור את האנרכיה ואת ההפקרות הזו.
אמיר חייק: אי אפשר להמשיך בצורה הזו.
משה נחום: סעיף 160 בחוק העונשין אומר שמי שגורם נזקים כלכליים למדינת ישראל, זכאית מדינת ישראל להכניס אותו לכלא שנה אחת.
משה נחום: למה אתם לא מעפילים את הסעיף הזה?
אברהם פורז: האם אתה מציע להעמיד את עמיר פרץ לדין לפי הסעיף הזה?
משם נחום: לא.
משם נחום: יש עובדים שגורמים נזק למדינת ישראל.
אברהם פורז: זה לא רציני כי לא מעמידים עובדים לדין על גרימת נזק לפי הסעיף בחוק הפלילי.
אברהם פורז: לא מטפלים בשביתה דרך העמדה לדין פלילי.
אברהם פורז: יש דרכים אחרות שהן פחות דרסטיות.
משה נחום: עובדה שאין.
פול שטיינר: אני בעד פתרון מיידי גם ביבוא וגם ביצוא.
פול שטיינר: אנחנו עוד נמצאים בבעיה של אספקת חומרי גלם בגלל המכס ביבוא.
פול שטיינר: אני חושב שחייבים לחוקק חוק בנושא המכס והנמל כפי שאמיר אמר.
אברהם פורז: כל החוקים האלה לא מועילים.
אברהם פורז: נניח והבוררות לא תראה לאלפיים העובדים והם בכל זאת יתחילו לשבות.
אברהם פורז: מה תעשה להם אז?
פול שטיינר: כל מה שאני אומר הוא שאי אפשר להחזיק את כל התעשייה הישראלית כבני ערובה בנמל.
אברהם פורז: אגב, יש מוסד לבוררות מוסכמת בירושלים.
אברהם פורז: הוא לא פועל כי העובדים לא רוצים אותו.
אברהם פורז: הם לא מקבלים את הפסיקה.
פול שטיינר: עומדת היום הצעה לשינוי חוק לעידוד השקעות הון במסגרת חוק ההסדרים.
פול שטיינר: לדעתי, צריך לוותר על ההצעה הזו ולהשאיר את החוק כפי שהוא.
פול שטיינר: זה יפגע בהשקעות בתעשייה בעיקר בפריפריה ובאזורי פיתוח.
פול שטיינר: אני רוצה להתייחס לשכר מינימום.
פול שטיינר: אני מקבל את דבריו של חבר הכנסת מוסי רז.
פול שטיינר: יכול להיות שמחודש אוקטובר אנחנו רואים שינוי במגמה, אבל עד עכשיו ראינו עלייה של השכר הממוצע במשק וצריך לעקוב אחרי זה תמיד.
פול שטיינר: לא יכול להיות שבחודש אפריל השכר המינימום במשק שוב יעלה בשלושה או בארבעה אחוזים, בכמה אחוזים ריאלים מעל האינפלציה במשק, וזה ינחית עוד מכה על התעשייה הישראלית.
פול שטיינר: זה יעשה בדיוק ההפך ממטרת החוק.
פול שטיינר: זה יוציא הרבה מאוד עובדים עם שכר מינימום לאבטלה.
שרגא ברוש: אדוני היושב ראש, בשם כל היצואנים שבאו אני באמת רוצה להודות לך.
שרגא ברוש: אנחנו היינו בהרבה מאוד דיונים בכנסת אבל לא בדיון כל כך ארוך וממצה שבו כל אחד יכול להתבטא.
שרגא ברוש: זה בהחלט עומד לזכותם ואני מודה לך על זה.
שרגא ברוש: אני מאוד מקווה שגם חלק מהדברים אתם כחברי כנסת תוכלו לקדם.
שרגא ברוש: אנחנו נמצאים ערב חוק חדש ואולי זה המקום לשנות את הדברים.
שרגא ברוש: אני לא יכול שלא להתייחס לדבריו של המנכ"ל ידידי אמיר בקשר לכותרת של המצגת: שנת 2002, שנה אבודה ליצוא הישראלי! היצואנים חושבים ששנת 2202 היא שנה אבודה לייצוא.