GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יסמין סהר: ההגדרה הזאת, ככל הנראה, תרד בשל העובדה שאנחנו נצא, כפי שסוכם עם הוועדה, ל"קול קורא" לנציגי ציבור ואז לא נצטרך את התוספת הראשונה עם תחומי המומחיות.
<איתי עצמון: לגבי נציגי ועדת החריגים.
<יסמין סהר: ""בעל עסק", "מז"ח" ו-"עסק" – כהגדרתם בתקנות בריאות העם;" גם כאן, ככל הנראה ההגדרות האלה ירדו לאור סיכום עם משרד הבריאות לגבי סעיף 12, ונדבר על כך כשנגיע אליו.
<יסמין סהר: זה פחות רלוונטי.
<איתי עצמון: כשנגיע נראה מה ההסדרים שייקבעו שם ואז נראה אם יש צורך באותן הגדרות.
<יסמין סהר: ""דיגום" – דיגום, בדיקה ופענוח תוצאות שנערכו לפי כללי שפכי מפעלים; "התראה" – הודעה שנשלחה בדואר רשום או במסירה אישית, לרבות באחד האמצעים המפורטים בסעיף 24 לכללים אלה; "הממונה לפי חוק החומרים המסוכנים" – ממונה כהגדרתו בחוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג-1993; "המנהל הכללי" – המנהל הכללי של החברה; "הרשות הממשלתית" – הרשות הממשלתית למים ולביוב שהוקמה לפי סעיף 124יא לחוק המים;"
אבישי ברוורמן: רבותי, כל מי שיש לו איזו הערה לגבי אחת מן ההגדרות, שיאמר אותה.
אבישי ברוורמן: אם לא, אנחנו ממשיכים הלאה.
<יסמין סהר: ""ועדת חריגים" – ועדה שמונתה לפי סעיף 7; "ועדת ערר" – ועדה שהוקמה לפי סעיף 10(ד); "חברה" – חברה בשליטת רשות מקומית או מספר רשויות מקומיות במשותף;"
<איתי עצמון: תוכלי לעצור לרגע ולהסביר את ההגדרה?
<איתי עצמון: המונח "חברה" מוגדר בחוק המסמיך.
<איתי עצמון: לשם מה נדרשת הגדרה גם בכללים האלה?
<יסמין סהר: בכוונתנו להבטיח שכל עוד תאגידי המים והביוב בשליטת הרשות המקומית הם יפעלו לפי כללים אלה, אבל מרגע שהתאגידים יופרטו, ככל שיופרטו, אנחנו לא רוצים שתהיה להם סמכות לפעול לפי כללים אלה.
<יסמין סהר: מכאן נזקקנו להגדרה הזאת.
איציק שמולי: ואז מי בדיוק מקים את ועדת החריגים?
<רן מלמד: את יכולה להסביר את המשפט הזה, בבקשה?
אבישי ברוורמן: רבותי, אני מבקש, אחד-אחד בזכות דיבור.
אבישי ברוורמן: עו"ד יסמין סהר, עו"ד תהל ברנדס, אתן יכולות להסביר?
אריאל אטיאס: בסעיף 7 לא כתוב כמעט כלום על ועדת חריגים.
אריאל אטיאס: הרוב מחוק.
<יסמין סהר: לא הבנתי על איזו הגדרה אנחנו מדברים כרגע.
אריאל אטיאס: על ההגדרה ""ועדת חריגים" – ועדה שמונתה לפי סעיף 7".
אריאל אטיאס: פתחתי את סעיף 7, אין שם כמעט כלום, נאמר רק שהחברה תמנה ועדת חריגים.
<יסמין סהר: אני לא יודעת באיזה נוסח אתה מסתכל, אבל בנוסח שהעברנו לוועדה יש פירוט.
אבישי ברוורמן: עוד נגיע לדון בוועדת החריגים.
<יסמין סהר: כרגע זה רק ההגדרות.
<יסמין סהר: נגיע לסעיף עצמו ונדון בו.
אבישי ברוורמן: נגיע לסעיף עצמו ואז נמלא אותו בתוכן, ואם יש דברים שלא מספיקים נחזק אותו.
אבישי ברוורמן: נעבור סעיף-סעיף, דבר דבור על אופניו.
<רן מלמד: האם אפשר לקבל הסבר למשפט שאת הוספת עליו אמירה לגבי הפרטה ושהם לא יפעלו לפי הכללים?
<יסמין סהר: נכון להיום תאגידי המים והביוב נמצאים בבעלות הרשויות המקומיות.
<יסמין סהר: אנחנו רוצים להבטיח בעצם שכל עוד התאגידים נמצאים בשליטת הרשות המקומית הם יפעלו לפי כללים אלה.
<רן מלמד: ואם הם לא יהיו?
<יסמין סהר: ככל שיופרטו התאגידים והם לא יהיו יותר בבעלות הרשות המקומית, הכללים האלה לא יחולו.
<רן מלמד: אני חושב שזה בעייתי.
<רן מלמד: זה כאילו לעקר את כל הדברים מתוכן.
איציק שמולי: זה בעיה רצינית מאוד, אדוני היושב-ראש.
<לאה ורון: שיסבירו מה זה "לא יחולו".
<אתי בנדלר: מה כן יחול?
<אתי בנדלר: תמשיכי הלאה בהסבר.
<אתי בנדלר: כשאת אומרת שהם לא יחולו, מה כן יחול?
<תהל ברנדס: היום אין עדיין חברות כאלה, אין גם עדיין בקשות להעביר חברות פרטיות כאלה ולכן אין עדיין הסדרה.
<תהל ברנדס: מה שבטוח, זה חברה אחרת ולא ראוי שסט כזה, שבכל זאת מדבר על תאגיד שנמצא בשליטה של רשות מקומית ובעלת המניות שלו היא רשות מקומית, יוחל אוטומטית גם על מקרה שבו החברה נמצאת כבר בידיים פרטיות לגמרי.
<תהל ברנדס: ברגע שדבר כזה יקרה אכן צריך יהיה למצוא את הכללים הנכונים, שיתייחסו לעובדה שהחברה עברה שינוי, וגם כללים כאלה יובאו לכנסת אם הסיטואציה הזאת תתעורר.
<תהל ברנדס: נכון להיום אין חברות כאלה, אין בקשה להעביר חברה לידיים פרטיות וזה תלוי באישור הממונה.
<רן מלמד: למה לא תכתבו פה "חברה שעוסקת בכך וכך וכך"?
אורי מקלב: יש מחלוקת בחז"ל – כלה כפי שהיא או כלה נאה וחסודה, כל אחד חושב אחרת ויש מחלוקת.
אורי מקלב: אנחנו חושבים שכלה כפי שהיא במקרה הזה, דהיינו, מפני שהיא לא נאה וחסודה אלא כלה כפי שהיא, אם אתם רוצים להפריט – אותם כללים שחלים היום על התאגידים.
אורי מקלב: מי שירצה להפריט צריך שיחולו עליו אותם הכללים.
<אתי בנדלר: לא, חבר הכנסת מקלב.
<אתי בנדלר: הרעיון הוא, אני מוכרחה לומר, ויהיה צורך להבטיח את זה בעת הפרטה, אם תהיה, שחברה פרטית לא תוכל בכלל לנתק מים.
אבישי ברוורמן: רבותי, הנקודה ברורה.
אבישי ברוורמן: כרגע אין מקרים כאלה, אבל אולי יהיו, ולכן, עו"ד עצמון, מה אתה מציע?
<איתי עצמון: אדוני, אני מציע שבינתיים לא נאשר את הגדרת "חברה".
<איתי עצמון: אני חושב שאין בה צורך.
<איתי עצמון: ההגדרה לעניין הכללים האלה קיימת בסעיף המסמיך בחוק.
<איתי עצמון: את העיקרון הזה נבחן בהמשך אם לעגן בהוראה אופרטיבית מהותית.
איציק שמולי: יש לי שאלה לעו"ד עצמון.
איציק שמולי: סעיף 74 בחוק, פסקאות (4)-(5), מדבר על העברת השליטה לידי גורם אחר.
איציק שמולי: אני חושב שאת כיוונת בדבריך, כאשר דיברת על הפרטה, לסעיפים הללו.
איציק שמולי: בכל זאת אני שואל, עו"ד עצמון, לא רק בהתייחס לסעיף הספציפי הזה אלא בהתייחס לכל הכללים, מרגע שיש בקשה להעביר את התאגיד מהידיים של הרשות המקומית לידיים פרטיות, נגיד לאחים עופר או לתשובה, מה מתוך הכללים הללו מחייב?
איציק שמולי: זה שאלה אחת.
איציק שמולי: שאלה שנייה, אם אין כללים שבאים במקום, האם זה משהו שיכול למנוע את העברת הבעלות?
<איתי עצמון: לא כל-כך הבנתי את השאלה השנייה.
איציק שמולי: השאלה השנייה פשוטה.
איציק שמולי: היום אנחנו מדברים על כללים שמגבילים את התאגידים, שנמצאים בבעלות הרשויות המקומיות, להתנהל באופן מסוים לפני שהם מנתקים מים.
איציק שמולי: השאלה שלי, אחת, האם הכללים הללו יחולו על חברה שתהיה בבעלות פרטית, לא בבעלות של רשות מקומית, ושתיים, היה והם לא חלים, איך אנחנו כחברי ועדה שעכשיו מאשרים תקנות יכולים להבטיח לעצמנו מצב שבו האחים עופר או תשובה אכן מקימים ועדת רווחה לנזקקים?
<רן מלמד: יותר מזה, אדוני.
<רן מלמד: בחוק תאגידי המים מופיע שהרשות- - -
אבישי ברוורמן: הוא מספיק מנוסה וחכם.
<איתי עצמון: אענה לך בשני מישורים.
<איתי עצמון: קודם כול, הסעיף המסמיך, סעיף 146, מדבר על חברה, על כל חברה שמוקמת לפי החוק, אבל בחוק תאגידי מים וביוב, כפי שציינת, יש הוראות ספציפיות לעניין העברת אמצעי שליטה בחברה.
<איתי עצמון: הסעיפים האלה הם אכן סעיפים 75, 76, 77.
<איתי עצמון: בסעיף 77 נקבע כי "מועצת רשות המים תקבע כללים בדבר ההליכים להעברת אמצעי שליטה בחברה מאת רשות מקומית וכן כללים בדבר החובות שיחולו על חברה שרשות מקומית החליטה לגביה כאמור בסעיף 75", כלומר על העברת אמצעי שליטה, "ככל שייראה דרוש להבטחת ביצועה הנאות של החלטה כאמור.
<איתי עצמון: מועצת הרשות רשאית גם לקבוע בכללים תנאים והגבלות נוספים להעברה של אמצעי שליטה בחברה כדי להבטיח את האינטרס הציבורי, ובכלל זה נאותות הבעלות בחברה, תפקודה התקין או מניעת ריכוזיות בתחום המים והביוב".
<איתי עצמון: כל סט הכללים הזה אמור להגיע לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, כלומר טעון פיקוח פרלמנטרי.
<איתי עצמון: לפיכך, וגם לפי האמור בסעיף 75, לא ניתן בכלל לקבל החלטה על העברת אמצעי שליטה בחברה שהיא בבעלות רשות מקומית מבלי שנקבעו הכללים האלה ואושרו בוועדת הכלכלה.
<רן מלמד: אבל קודם כול כתוב שאפשר לעשות את ההעברה.
<רן מלמד: כאשר הסבירו את המשפט לא אמרו שעל-פי החוק אפשר לעשות העברה.
<איתי עצמון: אדוני, אני מפנה אותך לסעיף 75(ד).
<רן מלמד: נכון, ועדת הכלכלה תצטרך לדון בזה, אין ספק, אבל אני משוכנע שאחרי הדיון היום ואחרי שנאמר המשפט שנאמר יוגשו בקשות, כי רואים שיש 187 מיליון שקל דיווידנדים שחולקו ורואים דברים אחרים.
<רן מלמד: צריך להיות לא ממש חכם בשביל לא להגיש בקשה להפריט.
<איתי עצמון: אני מפנה אותך לסעיף 75(ד) לחוק תאגידי מים וביוב, שבו נאמר שלא ניתן בכלל לקבל החלטה על העברת אמצעי שליטה מבלי שנקבעו אותם כללים שהזכרתי, שיובאו לאישור ועדת הכלכלה, ככל שיובאו.
איציק שמולי: עו"ד עצמון, אם תוכל – זה לא הנושא.
אבישי ברוורמן: עו"ד בלונדהיים ממשרד המשפטים, בבקשה.
<זמר בלונדהיים: התוספת הזאת נוספה לבקשת משרד המשפטים.
<זמר בלונדהיים: הכוונה שלה היא חד-משמעית, ואם זה לא היה ברור- - -
אבישי ברוורמן: אז תחדד את זה בבקשה.
<זמר בלונדהיים: הכוונה היא שהכללים שאנחנו קובעים עכשיו מתאימים לניתוק על-ידי חברה שבשליטת רשות מקומית, שהיא בסופו של דבר שכבת שלטון שמתחת לשלטון המרכזי אבל שכבה שלטונית.
<זמר בלונדהיים: הכללים האלה לא יחולו על חברה שהופרטה.
<זמר בלונדהיים: הכוונה היא שאותה חברה לא תוכל לנתק מים.
<זמר בלונדהיים: זאת התשובה.
<זמר בלונדהיים: זאת הכוונה, לא אחרת.
<רן מלמד: צריך להבהיר את זה.
<רן מלמד: זה לא כתוב.
אבישי ברוורמן: אני רושם את זה עכשיו כהערה לפרוטוקול של נציג משרד המשפטים.
אבישי ברוורמן: אם במקרה יהיו חברות פרטיות אין להן יכולת לנתק מים, נקודה.
<אבנר עורקבי: שלושה סימני קריאה.
אבישי ברוורמן: שלושה סימני קריאה.
אבישי ברוורמן: זה נרשם.
<אתי בנדלר: מר בלונדהיים, אני מבקשת לוודא שהחוק יאפשר קביעה כזאת.
<אתי בנדלר: אני לא בטוחה בזה עד הסוף.
<זמר בלונדהיים: עמדתנו היא שכן, אבל אנחנו נבדוק את זה.
<איתי עצמון: אז אנחנו מוחקים את הגדרת "חברה"?
<אתי בנדלר: נמחק את הגדרת "חברה" ונוסיף הוראה, שהכללים האלה לא יחולו על חברה שאמצעי השליטה בה הועברו.
אבישי ברוורמן: יופי, תודה רבה לכם.
<יסמין סהר: ""חוב נכס אחר" – חוב המפורט בסעיף 11(א);" ההגדרה "חוב שוטף" נמחקה והועברה אל תוך הכללים, בהתאם לדרישת הייעוץ המשפטי של הוועדה.
<יסמין סהר: ""חוק החברות" – חוק החברות, התשנ"ט-1999; "חוק המים" – חוק המים, התשי"ט-1959; "כללי אמות מידה" – כללי תאגידי מים וביוב (אמות מידה והוראות בעניין הרמה, הטיב והאיכות של השירותים שעל חברה לתת לצרכניה), התשע"א-2011; "כללי שפכי מפעלים" – כללי תאגידי מים וביוב (שפכי מפעלים המוזרמים למערכות ביוב), התשע"א-2011; "כללי עלות" – כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב), התש"ע-2009; "כללי התעריפים" – כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב), התש"ע-2009; "ממונה שפכי מפעלים", "מפעל", "שפכים האסורים להזרמה למערכת הביוב" – כהגדרתם בכללי שפכי מפעלים;" ההגדרה "ממונה שפכי מפעלים" כרגע לא קיימת בכללים שלנו.
<יסמין סהר: סוכם בשעתו עם מחלקת נוסח חוק, שברגע שכללי שפכי תעשייה ייכנסו לתוקף ביחד עם התיקון זה יוסדר גם.
<זמר בלונדהיים: אם אותם כללים לא ייכנסו לתוקף אז זה ירד.
<יסמין סהר: יש כוונה בחודש מרץ להכניס את הכללים.
<איתי עצמון: אני מציע שאנחנו נאשר את ההגדרה המהותית.
<איתי עצמון: אפשר להעתיק לכאן את ההגדרה המהותית שאתם מתכוונים לעגן בתיקון לכללי שפכי מפעלים.
<זמר בלונדהיים: כך נעשה אם הם לא יעברו לפני כן.
<תהל ברנדס: אנחנו פשוט רוצים את ההתאמה.
אבישי ברוורמן: אז הערת עו"ד עצמון מקובלת.
<איתי עצמון: כרגע מדובר על הגדרה שעוד לא נולדה, שעוד לא באה לעולם.
<תהל ברנדס: מכיוון ששני הסטים מתקדמים במקביל, אם באיזה שלב הסט הזה יקדים את הסט השני אכן כך נעשה.
<תהל ברנדס: אם הם יתקדמו במקביל אנחנו פשוט מעדיפים מצב שההגדרות בסט כללים קרובים הן אחידות.
<אתי בנדלר: דבר אחד מובטח, שלא תהיה הגדרה כפי שמופיעה כאן אלא אם כן יותקנו כללי שפכי מפעלים.
<תהל ברנדס: זה נושא פתור, זה בסדר.
<תהל ברנדס: אנחנו נדאג שלא יהיה פער.
<יסמין סהר: ""נכס של צרכן ביתי" – נכס שצרכן ביתי זכאי עבורו לתעריף בעד כמות מוכרת ליחידת דיור, כהגדרתה בכללי עלות; "נכס אחר" – נכס או מקרקעין שצרכן אינו זכאי עבורו לתעריף בעד כמות מוכרת ליחידת דיור, כהגדרתה בכללי עלות";
<אתי בנדלר: אני חושבת ששתי ההגדרות האלה טעונות הסבר.
<הילה גיל: הכללים האלה מפרידים בין צרכן ביתי ובין צרכן אחר – תעשייתי, חקלאי, מכולת או כל דבר אחר.
<הילה גיל: הדרך שלנו להפריד בין שני הצרכנים האלה היא דרך העלות המוכרת, שיש אותה רק לצרכן ביתי.
<איתי עצמון: יש לי שאלה, אני באמת רוצה לדעת, האם שינוי באותם כללי עלות משליכים גם על התחולה של הכללים האלה?
<איתי עצמון: אני מסב את תשומת הלב שכללי עלות אינם טעונים פיקוח פרלמנטרי.
<יסמין סהר: אבהיר או אנסה להסביר את מה שאתה שואל.
<יסמין סהר: הדבר היחיד שמוגדר היום פה ורלוונטי הוא בעצם הכמות המוכרת, שמוגדרת בכללי העלות כ-3.5 קו"ב לנפש.
<יסמין סהר: יכול להיווצר מצב שמחר בבוקר ישנו את זה, אז הכמות המוכרת לא תהיה 3.5 קו"ב לנפש אלא תהיה 6 קו"ב לנפש, אבל עדיין ההגדרה תישאר.
<יסמין סהר: היום אני יכולה במקום "כמות מוכרת" לרשום "3.5 קו"ב", אבל המשמעות היא אותה משמעות.
<אתי בנדלר: אבל יכול להיות שהכמות המוכרת לא תוגדל ל-6 קו"ב לנפש, לצורך הדוגמה, אלא תרד ל-0.5 קו"ב לנפש.
<יסמין סהר: זה עדיין במהות לא משנה כי מי שמקבל כמות מוכרת זה אך ורק צרכן ביתי ולא מפעל או עסק, ולכן זה לא משנה.
<אתי בנדלר: זה רק אומר שגובה החובות שיצברו יהיה גבוה יותר.
<יסמין סהר: למה?
<אתי בנדלר: כי התעריף יהיה גבוה יותר בשל סך המים שצורכים הצרכנים הביתיים.
איציק שמולי: אתי בנדלר, את יכולה להסביר את הנקודה הזאת?
איציק שמולי: היא לא ברורה לי עד הסוף.
<תהל ברנדס: מטרת ההגדרה כאן פשוט לחדד.
<אתי בנדלר: אני רוצה לשמוע את התשובה כי אולי אני טועה.
<תהל ברנדס: מטרת ההגדרה כאן היא לקודד את הבית שעליו יש כללים אחרים לניתוק.
אורי מקלב: לא מצאתם כמשפטנים כל-כך בכירים הגדרה יותר נורמלית?
אורי מקלב: מחר למסחרי כן יתנו איזו הגדרה.
<אתי בנדלר: בסדר, אני חושבת שטעיתי.
<תהל ברנדס: אנחנו יודעים מה זה דירה, לא בגלל שאנחנו בודקים מה קורה שם.
אורי מקלב: בגלל ההגדרה החשבונאית.
<תהל ברנדס: כי מישהו ביקש כמות מוכרת ליחידה הזאת ואז התאגיד יודע שגר שם אדם.
אורי מקלב: ובכל דבר אחר אין מכסה.
<שעיה קרפ: אם יש צרכן ביתי שיש לו שני נכסים פרטיים, כאשר על הנכס השני הוא לא זכאי.
<שעיה קרפ: מה לגביו?
<שעיה קרפ: זה ייחשב כנכס אחר?
איציק שמולי: סליחה, אני רוצה לעשות סדר.
איציק שמולי: אני מבקש שנציגה מטעמכם תסביר ואחרי זה עו"ד בנדלר תחדד וכך אפילו אני אבין.
<תהל ברנדס: ההגדרה הזאת נועדה לאפשר לזהות את יחידת המגורים שלגביה יש הוראות באמת יותר מחמירות כשמגיעים לשלבים של ניתוק.
<תהל ברנדס: נעזרנו בהגדרה "כמות מוכרת" מכיוון שבכללי התעריפים כך מזהים מי זכאי לכמות מים במחיר מופחת, כשזה זכות של אדם ולא של נכס אחר.
<תהל ברנדס: לכן עשינו פה את הקישור.
<תהל ברנדס: הוא באמת מאפשר לתאגיד לשים את האצבע על איזו דירה יש בה מגורים שמזכים להגנה שהכללים האלה מנסים לתת לדירת המגורים, מכאן הקישור.
אורי מקלב: שתי דירות מחוברות ובהן גרה משפחה אחת ויש לה שני שעוני מים, הם לא הפרידו בין השעונים בשל העלויות הכרוכות בכך.
אורי מקלב: אבל ההנחות, הכמות המוגדרת נמצאת רק בשעון אחד ואילו בשעון השני זה כבר לא נמצא ואז הוא לא יכנס להגדרה הזאת בזמן שהוא כן דירה.
<יסמין סהר: זה לא יכול להיות לאותו נכס.
<תהל ברנדס: במצב כזה אם יש שני מדי מים שמודדים אספקת מים ליחידה אחת- - -
<שעיה קרפ: לא ליחידה אחת.
<שעיה קרפ: יש לי שתי יחידות.
אורי מקלב: משפחה גדולה חיברה שתי דירות, כפי שקורה הרבה בדירות "פרזות" וכן הלאה, אבל בעצם יש להם שני שעונים, אף אחד לא הפריד את השעונים.
אורי מקלב: יוצא כאן שבדירה השנייה, החוב בגין השעון השני לא ייחשב בכללים האלה של תאגידי מים.
<תהל ברנדס: לא אמרתי לחבר את השעונים ולעשות שינוי באינסטלציה.
<תהל ברנדס: אני מדברת על הצד הרישומי אצל התאגיד.
אורי מקלב: אני לא יודע איך זה נחשב בתאגיד.
אורי מקלב: אני שואל אותך איך זה רשום בתאגיד.
אורי מקלב: אבל בהגדרה של כמות מים אין שם כמות מוכרת.
אורי מקלב: כמות מוכרת נמצאת רק בשעון אחד.
<שעיה קרפ: אם יש לי שני נכסים, אחד שאני גר בו והשני של דירת נופש, האם הדירה השנייה תיחשב כנכס אחר או תיחשב כצרכן ביתי?
<אתי בנדלר: בוודאי נכס אחר.
<תהל ברנדס: זאת אכן לא דירת המגורים שלך.
<אתי בנדלר: אם אני זוכרת נכון, כל אדם זכאי לכמות מוכרת ביחידה אחת בלבד.
אורי מקלב: הם רוצים להחריג את הצימרים.
אורי מקלב: הבנתי עכשיו במהלך הדברים.
אורי מקלב: נניח שלמשפחה יש צימרים.
אורי מקלב: על הצימרים לא רוצים להחיל את הכללים המגבילים האלה.
אורי מקלב: על זה אני כן רוצה.
אורי מקלב: יכול להיות שיש מישהו שגר באיזה מושב, יש לו בכל אופן איזו יחידה.
אורי מקלב: אתם יכולים לגרום עכשיו נזק למי שהם בעלי צימרים, או כפי שיש היום במקומות רבים בארץ, על משפחות גדולות יותר שגרות בשתי יחידות דיור.
איציק שמולי: נכון, אי אפשר לעשות את האבחנה בין עסקים ובין מגורים.
<הילה גיל: בכללי אמות מידה בהחלט שמנו כאן מד מים נוסף לצרכן.
<הילה גיל: זה עונה בדיוק על הסיטואציה שתיארת.
<הילה גיל: זאת אומרת, אם מדידת המים לנכס, מד המים אינו מודד את כל המדידה לנכס, זאת אומרת שני המדים ביחד הם נכס אחד.
<הילה גיל: זה לא ייחשב כשני מדי מים אלא כמד מים אחד על נכס אחד.
<תהל ברנדס: אם מתגוררים אנשים ביחידה השנייה אין קושי עם הדיווח, ומעת לעת מחדשים את הדיווחים – נולד ילד וכן הלאה.
אורי מקלב: אבל אני לא יודע איך זה עובד.
אורי מקלב: זה עובד עם שני חשבונות?
אורי מקלב: אני לא יודע איך זה עובד באופן מעשי.
איציק שמולי: שעיה קרפ, אנחנו צריכים את עזרתך בהבנה של העניין הזה, כדי לוודא שאנחנו מבינים היטב את מה שנאמר.
איציק שמולי: אם תוכל שוב להציג את השאלה ואת העמדה שלך בעניין הזה.
<שעיה קרפ: אני מדבר בעניין של הפרקטיקה, כמי שאמור ליישם את הכללים האלה.
איציק שמולי: בגלל זה אני פונה אליך.
<שעיה קרפ: מבחינתי הנוסח הזה לא מספיק ברור.
<שעיה קרפ: עד לרגע זה הבנתי שיש הגדרה של נכסים פרטיים, שמדובר על צרכנים פרטיים ויש נכסים תעשייתיים, עסקיים, מסחריים.
<שעיה קרפ: לפי ה"זום" שאנחנו עושים פה עכשיו על ההגדרה בעצם מתברר שגם חלק מן הנכסים הפרטיים נכללים בהגדרה "נכסים אחרים".
<שעיה קרפ: בשבילנו כתאגיד המשמעות היא צורך להתעסק בזה הרבה יותר.
<שעיה קרפ: מאוד מסובך לדעת לבודד ולהפריד מה הוא כך ומה הוא כך.
<אתי בנדלר: לכם יש את הרישום, אם מתגורר באותו נכס צרכן שיש לו כמות מוכרת.
<הילה גיל: הוא לא יכול לקבל פעמיים.
<תהל ברנדס: ברגע שהדירה היא משרד או משהו אחר אז היא אכן לא מוכרת כפי שמעוגנות פה דירות המגורים.
<תהל ברנדס: הסיטואציה שחבר הכנסת מקלב תיאר היא סיטואציה שהשוטף והרגיל לא מתייחס אליה, אבל זה לא שאין לה פתרון בהסדרה הנוכחית.
<תהל ברנדס: היא מחייבת או רישום שני מדי המים על אותו צרכן, ואז יש כמות מוכרת על שני המדים, או רישום חלק- - -
אורי מקלב: ואם חברת "פרזות" נמצאת עם המשפחה עכשיו בדיונים, אם כן ירדה נפש או לא ירדה נפש, והיא לא מוכנה לעשות שם שום פעולה ומי שצריך לעשות את זה הוא לא הצרכן אלא החברה המשכנת?
אורי מקלב: יש עוד מקרים כאלה.
אורי מקלב: אז מה, אז הוא יהיה אתך בוויכוח?
אורי מקלב: אנחנו מדברים על אותם צרכנים, כל מיני דיירים בישובים, למשל אדם שנמצא בסכסוך עם הישוב, כשלא ירצו לחתום לו בכלל.
אורי מקלב: אני יכול להביא עוד הרבה דוגמאות כאלה.
אורי מקלב: לא חסרים מקרים שהצרכן לא יכול לעשות את הפעולה הזאת אלא הוא צריך הסכמה של עוד מישהו כדי לעשות כל שינוי ברישום.
אורי מקלב: הם אומרים, כפתרון לשאלה שהצפנו פה, שהוא יעשה את ההסדרה ברישום.
אורי מקלב: יכול להיות שהוא דייר של "פרזות" או של "עמידר" ואנשי "עמידר" לא ירצו לעשות לו את זה כי הוא נמצא איתם באיזה דין ודברים.
<אתי בנדלר: "עמידר" לא מאפשרת לרשום את מד המים על שם המתגורר בפועל?
אורי מקלב: יכול להיות שאם יש לו שני שעונים לא יתנו לו, או אולי הוא נמצא באיזה ישוב והוא בסכסוך עם הישוב והם לא ירצו לחתום לו.
אורי מקלב: הרי צריך הסכמה.
אורי מקלב: אנחנו קובעים כאן כלל, שיכול להיות שרוצים להחריג את מי שלא השתמשו בהקלות שאנחנו נותנים כאן, זה בסדר, אבל אנחנו יכולים לפגוע "על הדרך" בצרכנים שכן היו צריכים להיכלל בכללים האלה, בגלל שאנחנו רוצים להחריג את הצימרים, רוצים להחריג את התעשייה, את החנויות, את כל מה שנכלל בזה.
<תהל ברנדס: ייתכן שגורם אחר מתנהל שם שלא כדין.
<יסמין סהר: אלה מקרים חריגים.
<תהל ברנדס: יתכנו מקרים כאשר גורם אחר מתנהל שלא כדין.
<תהל ברנדס: אנחנו לא נוכל להתייחס.
אורי מקלב: זה מצב נתון.
אורי מקלב: אתם רוצים לשנות מצב נתון.
אורי מקלב: את קבעת שזה לא כדין, אבל זה התנהלות שקיימת כיום.
אורי מקלב: את אומרת שזה לא כדין אבל היא קיימת.
<תהל ברנדס: זה מונע ממנו לדווח על מספר הנפשות בדירה?
אורי מקלב: הוא דיווח על שעון אחד אבל לא על השעון השני.
אורי מקלב: אתם לא נותנים לו.
<תהל ברנדס: בדירה השנייה הוא פולש?
<תהל ברנדס: למה לא מאפשרים לו לדווח?
<הילה גיל: הוא לא יכול לגור בשתי דירות.
אורי מקלב: יש דירות קטנות שחיברו שתיים מהן ביחד.
<יסמין סהר: זה אכן נכס אחד.
אורי מקלב: זה אותו נכס אבל יש שני שעונים.
<קריאה: מה ההשלכות של מה שאת אומרת על מישהי שיש לה משפחתון בבית, שמתפרנסת מזה?
<אתי בנדלר: למה שיהיו השלכות?
<אתי בנדלר: למיטב הבנתי אין, אלא אם כן הם יגידו שיש.
<אתי בנדלר: ברגע שהמשפחה מתגוררת בבית יש לה כמות מוכרת.
<אתי בנדלר: זה שיש עוד שימושים לאותה יחידת דיור לא מונע את מתן הכמות המוכרת.
<אתי בנדלר: אני צודקת?
אבישי ברוורמן: רבותי, סיימנו את ההגדרות הללו.
<יסמין סהר: ""צרכן" – כהגדרתו בכללי אמות המידה; "צרכן ביתי" – צרכן הזכאי לתעריף בעד כמות מוכרת ליחידת דיור כהגדרתה בכללי העלות, לרבות כל אדם המתגורר עמו בנכס והנמנה על מספר הנפשות המוכרות לפי אותם כללים, ביחד או לחוד; "פעולה להגבלת אספקת מים" – כל אחת מאלה: פעולת ניתוק מים; פעולת צמצום; "פעולת ניתוק מים" – פעולה המונעת לחלוטין אספקת מים לנכס; "פעולת צמצום" – פעולה המפחיתה את ספיקת המים לשימוש בנכס; "רישיון הפקה" – כמשמעותו בסעיף 23 לחוק המים; "תקנות בריאות העם" – תקנות בריאות העם (התקנת מכשיר מונע זרימת מים חוזרת), התשנ"ב-1992.
<איתי עצמון: גם את ההגדרה הזאת נבחן בהמשך.
<איתי עצמון: תוכלי בבקשה להסביר את ההגדרה "צרכן ביתי", ובפרט את הסיפה: "ביחד או לחוד"?
<יסמין סהר: הכוונה כאן, מכיוון שבכללים האלה אנחנו רוצים להחמיר עם תאגידים ולקבוע מתי הם יוכלו לנתק, רצינו לזקק את ההגדרה "צרכן ביתי" בצורה הטובה ביותר, להפריד אותו מתעשייה, למשל.
<יסמין סהר: לכן כל צרכן ביתי זכאי, כפי שאמרנו קודם, לאותם 3.5 קו"ב לחודש, במכפלה של מספר הנפשות.
<יסמין סהר: זאת אומרת, אם אני מתגוררת בבית עם עוד 3 נפשות ואני הצרכן בתאגיד אז אני רוצה להבטיח שאני ועוד 3 הנפשות שגרות אתי בבית שמקבלות את אותם 3.5 קו"ב לחודש, אנחנו ניקרא צרכן ביתי.
<יסמין סהר: זאת אומרת, שכל הוראה לגבי צרכן ביתי בכללים האלה תכלול את כל התא המשפחתי.
<חנה זיכל: ואם אני לבד?
<חנה זיכל: מה זה משנה?
<שעיה קרפ: צרכן ביתי שמפעיל בביתו עסק, לפי מה הוא יוגדר?
<יסמין סהר: שוב, כצרכן ביתי, ובלבד שהוא מדווח על מספר הנפשות באותו נכס והוא מקבל 3.5 קו"ב לאדם באותו נכס, אז אכן הוא יוגדר כצרכן ביתי ולא כעסק.
<שעיה קרפ: למרות שהוא מפעיל עסק בביתו?
<יסמין סהר: ככל שהוא מפעיל מכבסה, צהרון, גנון, מה שזה לא יהיה, הוא מצהיר על זה.
<שעיה קרפ: אבל בדרך כלל אדם כזה, כל החריגות שלו עשויות לנבוע כתוצאה מן העסק שהוא מפעיל בבית.
<יסמין סהר: מה זאת אומרת "כל החריגות"?
<שעיה קרפ: אם למשל אני מפעיל שירותי ספא בבית שלי ועיקר הצריכה של המים שלי היא בכלל בגלל העסק, אבל אני גר בבית הזה, זה הבית שלי, על מד מים אחד.
<שעיה קרפ: איך תגדירו אותו, כצרכן ביתי או כעסק?
<יסמין סהר: אני רוצה שתסביר לי את הרציונל של השאלה שלך כי אני לא מבינה את המשמעות של חריגות המים, כי אם אותו צרכן מפעיל עסק אז אני מניחה שגם יהיה לו כסף לשלם את חשבון המים.
<שעיה קרפ: אבל אם הוא יגיע בסופו של דבר לאופציה של ניתוק?
<ישראל עינב: אם הוא מתגורר שם הוא בכל מקרה צריך- - -
אבישי ברוורמן: רבותי, אני מבקש לקבל תשובה אחת.
<תהל ברנדס: התשובה היא אכן שהנכס הזה ייחשב כנכס למגורים שמוגן לפי ההגנות שיש פה לנכסי המגורים.
<תהל ברנדס: אם יש שם עסק יהיה גם קל יותר לגבות את החובות באמצעות פקודת המסים (גבייה).
<אביטל פריזמנט: אני רוצה הבהרה גם בנוגע להגדרה הקודמת "נכס אחר".
<אביטל פריזמנט: החסינות מניתוק היא לגבי הצרכן הביתי, כלומר כל אדם שמתגורר בנכס.
<אביטל פריזמנט: אני לוקחת סיטואציה לדוגמה של קטין שמתגורר אצל אביו ואמו הגרושים, שזוכה לחסינות מניתוק רק בבית אחד, כי הוא זכאי ל-3.5 קו"ב רק במקום אחד.
<אביטל פריזמנט: נכון?
<תהל ברנדס: אבל בבית השני יש כמות מוכרת של האב או של האם.
<תהל ברנדס: די בכך שיש יחידה אחת של כמות מוכרת בדירה כדי שהדירה הזאת תוגדר כדירת מגורים המוגנת על-פי ההוראות של הכללים האלה.
<יסמין סהר: זה בדיוק המשמעות של "ביחד או לחוד".
<רן מלמד: סליחה שאני מקשה.
<רן מלמד: אני רוצה רגע לחזור להגדרה הראשונה, "אתר האינטרנט".
<רן מלמד: נכנסתי לאתר האינטרנט של רשות המים כרגע.
<רן מלמד: אני יודע שזה יעצבן, אבל בכל זאת, האתר לא מתורגם לערבית.
אבישי ברוורמן: אנחנו בוועדת הכלכלה רגילים להיות רגועים בתוך מרחב העצבנות.
<רן מלמד: אשתדל להשאיר אתכם רגועים.
<רן מלמד: חורה לי מאוד שהאתר, למעט 4 מסמכים שקשורים להנחות מים- - -
אבישי ברוורמן: אתם לא מקשיבים למר מלמד אז איך תענו לו?
<טלי ניר: יש הטבה במים, אין הנחה.
<רן מלמד: הטבות, בסדר.
אבישי ברוורמן: רבותי, הוא שואל שאלה ואף אחד מכם לא מקשיב.
<קריאה: אני רוצה לשאול את דובר רשות המים, מתי האתר יתורגם?
<אלכסנדר קושניר: רבותי, תשובתנו- - -
<רן מלמד: אבל לא שמעת את השאלה.
<אלכסנדר קושניר: הקשבתי.
<אלכסנדר קושניר: ניסיתי להבין האם אני יכול לנקוב במועד, מתי נעלה את זה בשני תרגומים.
<אלכסנדר קושניר: התרגומים קיימים.
<אלכסנדר קושניר: אנחנו נערכים לכך, אבל בדיוק עכשיו משנים את החברה שצריכה לתת לנו שירותים.
<אלכסנדר קושניר: את זה ניסיתי להבין.
<אלכסנדר קושניר: אני לא בטוח.
<אלכסנדר קושניר: יש לנו תשובה?
<אורי שור: בחודשים הקרובים.
<רן מלמד: לאילו שפות האתר יהיה מתורגם?
אבישי ברוורמן: חברי הכנסת מש"ס ויהדות התורה עזבו אותנו.
אבישי ברוורמן: "בחודשים הקרובים" זה לפני ביאת המשיח.
<אלכסנדר קושניר: אנגלית וערבית.
<רן מלמד: לרוסית, למשל, לא?
<אלכסנדר קושניר: אני לוקח את זה על עצמי.
אבישי ברוורמן: מה זה "לוקח את זה על עצמך"?
אבישי ברוורמן: זה אומר שאם זה לא יהיה בשבוע הבא אז הראש שלך עף?
<אלכסנדר קושניר: לא.
<אלכסנדר קושניר: הראש שלי לא יעוף.
אבישי ברוורמן: מה זה "אני לוקח על עצמי"?
<לאה ורון: לתרגם לרוסית, לזה הוא התכוון.
<אלכסנדר קושניר: לתרגם רוסית.
<אלכסנדר קושניר: שני תרגומים קיימים.
<אלכסנדר קושניר: אנחנו מתעכבים בהעלאת התרגומים בשל עניין טכני.
<לאה ורון: הוא לוקח על עצמו לתרגם את האתר לרוסית.
אבישי ברוורמן: אתה יכול לתת לי תאריך?
<זמר בלונדהיים: אני כמובן לא יכול להציג תאריך לגבי אתר רשות המים.
<זמר בלונדהיים: רק אעיר שכמובן מרבית אתרי משרדי הממשלה, למיטב ידיעתי, לא מתורגמים לשפה הרוסית.
<רן מלמד: אתה טועה ומטעה.
<זמר בלונדהיים: אני מתנצל אם כן.
<זמר בלונדהיים: בכל מקרה, ספציפית פה, בכללים שאנחנו דנים בהם, שהם הרלוונטיים עכשיו, בסעיף 24, אנחנו אכן קובעים הוראות, שההודעות לפי הכללים האלה יהיו גם באמהרית וברוסית.
<זמר בלונדהיים: בואו נתרכז בכללים האלה.
<רן מלמד: ברגע שאתה מגדיר ומפנה לאתר אתה צריך לעמוד בתנאים בסיסיים של נגישות לשונית לאוכלוסייה שצריכה לגלוש באתר.
<רן מלמד: אם היא גולשת באתר ולא יכולה לקבל את השירות – אני לא מדבר על האתר של משרד הרווחה שלא מתורגם.
אבישי ברוורמן: מכיוון שאנחנו אך ורק בסעיף ההגדרה, טוב שהעלית את הנושא הזה.
<לאה ורון: תשמור את ההערות לסעיף.
אבישי ברוורמן: מר קושניר כבר התחיל את עבודת התרגום.
איציק שמולי: יש לי שאלה לגבי ההגדרה "פעולה להגבלת אספקת מים", מה שנקרא "פעולת צמצום".
איציק שמולי: בפתח הישיבה, אדוני היושב-ראש, אמרת שאין אפשרות כזאת.
איציק שמולי: אז בשביל מה זה מופיע פה?
<תהל ברנדס: אם תהיה אולי בעתיד.
אבישי ברוורמן: אולי תהיה בעתיד אפשרות טכנולוגית.
אבישי ברוורמן: למה למנוע את זה?