GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אודי שניידר: שנית, אני מבין שהיבואן הזעיר מוגבל ל-20 כלי רכב בשנה.
<אודי שניידר: אני לא יודע למה ההגבלה, אבל אני חושב שההגבלה היא בגלל מה שאמרתי קודם – שלא ברור מה המקור של כלי הרכב, ומדובר ברכב משומש.
<אודי שניידר: אני מבין שיש פה סיכון, והסיכון הוא על ידי ההגבלה.
<אודי שניידר: אבל אני לא חושב שההגבלה הכמותית היא רלבנטית, מפני שאם יש סיכון, צריך להתייחס לסיכון, ולא להגביל אותו באופן כמותי.
<לאה ורון: גם תסבירו מה זה יבואן רכב זעיר?
<לאה ורון: האם הכוונה היא ליבואן זעיר של רכב?
<אבנר פלור: כן, כמות קטנה.
<לאה ורון: כי ההגדרה מפנה לסעיף 38, וסעיף 38 מחזיר אותנו להגדרה.
<איתי עצמון: בשלב הנוסח אנחנו אולי נתקן את זה.
אבישי ברוורמן: יש מי שיפרשו יבואן רכב זעיר, המכוניות הקטנות האלה...
<איתי עצמון: אם אינני טועה, אני חושב שהערתי לגבי ההגדרות האלה, שצריך לתת להן איזשהו תוכן, מכיוון שהן מפנות לסעיפים.
<איתי עצמון: יבואן זעיר – מפני שהוא מורשה לייבא מספר קטן מאוד של כלי רכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: אתם רוצים לשנות?
<אודי שניידר: אם אפשר, עוד שאלה אחת:
<אודי שניידר: מה ימנע מאותו אדם שמקים תאגיד וישמש כיבואן זעיר להביא 20 כלי רכב, ואחר כך להקים תאגיד נוסף ולהביא עוד 20 כלי רכב, ובעצם אותו אדם יכול להביא גם אלף כלי רכב בשנה באמצעות מספר תאגידים בסעיף.
<שרית זוכוביצקי-אור: התמודדנו עם הבעיה הזאת במסגרת סעיף ג – סוג של סעיף כללי שמסמיך אותנו לברר האם הבקשות החדשות נועדו בעצם כדי לעקוף את המגבלה - - - יכול להיות שנעשה סוג של - -
<אודי שניידר: אם לא יצרתם מגבלה כזאת, אבל אין שום איסור.
<אודי שניידר: אין שום איסור להקים 10 תאגידים על ידי אותו אדם, ושכל אחד מהם יביא 20 כלי רכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: אבל אם המטרה של התאגידים האלה - - - לעקוף את מגבלת ה-20 אנחנו לא - - -
<איתי עצמון: אני אשלים.
<איתי עצמון: ההוראה שמוצע לקבוע כאן בסעיף קטן (ג), היא די חריגה.
<איתי עצמון: אני לא כל כך מכיר הוראה כזאת לגבי רשיונות, אני מוכרח לומר.
<איתי עצמון: כשקראתי את הסעיף הזה, שאלתי את עצמי למה הכוונה שהבקשה נועדה לעקוף את מגבלת הכמות.
<איתי עצמון: הרי יש כמות שמותר לייבא, יש בקשה לרשיון, הרשות המינהלית בודקת את הבקשות, ומחליטה לתת או לא לתת את הרשיון.
<איתי עצמון: לכן לא הבנתי באיזה מובן לעקוף.
<יערה למברגר: אולי אפשר להגיד שבאמת מדובר בהוראה חריגה, ואנחנו הרגשנו שאנחנו מתמודדים פה עם בעיה אמיתית, כמו שאתה אומר.
<יערה למברגר: מצד אחד, אם החוק קובע מגבלה של עד 20 כלי רכב, אנחנו לא רוצים שהמגבלה הזאת תרוקן מתוכן ולא יהיה לה משמעות.
<יערה למברגר: לכן אנחנו נאלצים להשתמש פה באמצעי שהוא חריג כי הוא קרוב, כמו ששרית אמרה, זה סוג של - - -.
<יורם בונן: אבל יש אמצעי שהוא הרבה יותר קונבנציונלי שאתם מכירים ממקומות אחרים – כללים של בעלות צולבת.
<יורם בונן: דיברת קודם על עשרות חוקים שיש את זה, כללים של בעלות צולבת.
<יורם בונן: מי שהוא בעל עניין בתאגיד א', לא יכול להיות בעל עניין בתאגיד ב', ונגמר.
<דידי רוזנפלד: אני מבקש בכלל לדבר על כל הרכב המשומש, כי הרכב המשומש – אין הרבה הגבלות עליו.
<דידי רוזנפלד: הוא יכול להיות לא בטיחותי, ואין לכם שום הגבלה על זה.
<דידי רוזנפלד: הוא יכול להיות מזיק לסביבה ואין לכם שום הגבלה, לפחות לא בתקנה.
<דידי רוזנפלד: הם מדברים על רכב משומש כרכב משומש.
<דידי רוזנפלד: אין הגבלת בדיקה או משהו כזה בתקנה.
<זאב ש. פרידמן: אדוני היושב-ראש, סעיף קטן 2 קובע כי הוא התקשר בהסכם בכתב למכירת רכב.
<זאב ש. פרידמן: אני חושב שכדאי להבהיר למה הכוונה "התקשר בהסכם בכתב".
<זאב ש. פרידמן: זה נראה מאוד פלואידי.
<זאב ש. פרידמן: עם מי בעצם הוא התקשר בהסכם, משהו שהוא לא מספיק - - - לטעמי.
<אינגריד הר אבן: מאחר וזה רשיון שהמנהל נותן, לטעמי בסעיף 38(א)(3), שצריך להוכיח קיומה של תשתית שקבע השר, למה אי אפשר כדי להקל לעשות "הוכיח למנהל קיומה של תשתית"?
<אינגריד הר אבן: את יורדת לסוף דעתי, שרית?
<שרית זוכוביצקי-אור: לא, זה תמיד הוכיח למנהל.
<שרית זוכוביצקי-אור: תמיד ההוכיח זה צריך להוכיח למנהל כיוון שזה.
<אינגריד הר אבן: כן, אבל קבע השר – הרי זה רשיון שבעצם המנהל נותן אותו.
<איתי עצמון: אבל הרשיון הזה כפוף לתקנות שקובע השר.
<איתי עצמון: "קבע השר" זה בתקנות.
<שרית זוכוביצקי-אור: איזה סוג מוסך, למשל, כל מוסך?
<שרית זוכוביצקי-אור: או מוסך שצריך לתת מענה לתיקון כל הרכב – פחחות וכו'.
<איתי עצמון: האמת שהשאלה הזאת העלתה אצלי את השאלה מדוע בעצם הוא צריך להוכיח קיומה של תשתית אם מדובר על רכב שמיובא כבר לארץ על ידי יבואנים ישירים.
<איתי עצמון: אז בעצם אתם יודעים שקיימת - - -
<דידי רוזנפלד: היא הנותנת לגבי מכוניות שלא באות לארץ.
<דידי רוזנפלד: כמה מוסכים צריכים להיות – אחד בכל מדינת ישראל, רק בירושלים?
<דידי רוזנפלד: מי שגר באילת – יזכור אדוני היושב ראש, אחרי שנה - - -
<לאה ורון: כתוב בסוף סעיף 3 – "ופריסתם הגיאוגרפית".
<שרית זוכוביצקי-אור: לא, מחקנו.
<דידי רוזנפלד: לא, הם מחקו את זה.
<דידי רוזנפלד: אם יחזירו את זה, זה טוב.
<דידי רוזנפלד: שאלה נוספת אדוני היושב ראש, אני מבקש להזכיר שאחרי שנה אפשר למכור את המכוניות האלה, ואז מי שיקנה אותן, מה הוא יעשה?
<דידי רוזנפלד: איפה הפריסה שלו, רק בתל אביב?
אבישי ברוורמן: יפה, הערה.
אבישי ברוורמן: תחשבו, תרשמו.
<רפאל שחוח: לדעתי יש פה ככה – 220 אלף מכוניות מייבאים היבואנים כל שנה.
<רפאל שחוח: היבוא האישי בשנה האחרונה ולפני שנה – חצי אחוז מהם, איך אנחנו עושים תחרות על חצי אחוז, 10%, 15%?
<רפאל שחוח: אנחנו צריכים משהו בשביל להגדיל התחרות.
<רפאל שחוח: איפה היא?
<דידי רוזנפלד: אל תשכח שמי שאחר כך - - -
אבישי ברוורמן: אבנר, שרית, עו"ד למברגר, אני רוצה שתענו על כל הטענות ונצביע.
<זאב ש. פרידמן: לאור ההערות שנשמעו כאן, שיש חובה להעביר גם את הרכבים האלה ככל שהם אינם רכבים חדשים שמייבאים מיצרן, אני מציע להעביר אותם גם את הבדיקה לפי תקנות - - - זה לא מה שכתוב.
<אבנר פלור: הם עוברים.
אבישי ברוורמן: מי עונה בשם הממשלה?
אבישי ברוורמן: אבנר.
<אבנר פלור: ראשית, אני רוצה להבהיר לגבי הנושא של הרכב, בהיבט של רכב חדש או משומש, אנחנו אישרנו את סעיף 29(7), שבו כתוב: "אם הוא יבואן זעיר והרכב הוא מסוג מסודר שקבע השר, והוא אחד - - - מרכב חדש או רכב שנרשם או נקנה במדינת חוץ שטרם חלפו 12 חודשים, ומספר הקילומטרים שעבר אינו עולה על מספר שקבע השר - - - ".
<איתי עצמון: אישרנו את המספר 150.
<אבנר פלור: בעצם, אנחנו מבחינתנו, ההגדרה של איזה רכב מופיע כאן.
<אבנר פלור: זה נושא אחד.
<אבנר פלור: הנושא השני, הנושא של הבטיחות.
<אבנר פלור: מעבר לזה שכתבנו שהוא מחוייב גם להציג לנו את נושא של רכב שיכול להירשם בו באחת ממדינות הקהילה האירופאית, ארצות הברית וקנדה, גם לרכבים האלה שמגיעים לפה משומשים, יבצעו בדיקה 309, בדומה למקובל היום בנושא יבוא אישי.
<אבנר פלור: גם ביבוא אישי.
<אבנר פלור: זה כתוב במסגרת תקנות התעבורה.
<איתי עצמון: זה קיים היום בתקנות התעבורה.
<אבנר פלור: זה קיים היום בתקנות התעבורה, לרכב בייבוא אישי.
<אבנר פלור: נעשה גם לגבי יבואן זעיר.
<שרית זוכוביצקי-אור: תקנה 309, הרי אנחנו כל הזמן משתמשים במספר הזה, זה כאילו מייצג משהו.
<שרית זוכוביצקי-אור: זו תקנה שמדברת על בדיקת רכב שניזוק.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו מדברים על תקנה אחרת, והיא 282, שהיא מתנה רישום של רכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: 282 לתקנות - - - קובעת תנאים לרישום רכב בישראל.
<שרית זוכוביצקי-אור: היום כתוב ב-282, שרכב שיובא ביבוא אישי צריך לעשות בדיקת תקינות במוסך בודק שבודק רכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה כיום בתקנות התעבורה.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו חושבים מבחינה מקצועית, שגם רכב משומש שיובא על-ידי יבואן זעיר צריך לעבור בדיקה כזאת כתנאי לרישומו, לכן יש לנו כוונה לתקן את תקנות התעבורה.
<שרית זוכוביצקי-אור: אין דרך אחרת.
<איתי עצמון: קודם כל יש דרך אחרת – זאת לא תשובה מספיק טובה בעיניי, מכיוון שאנחנו כרגע דנים בתנאים לייבוא רכב ולפי סעיף 38.
<איתי עצמון: אם רוצים לעגן באמת את החובה הזאת אפשר כמובן לכתוב הפניה, וזו חקיקה ראשית.
<איתי עצמון: היא כמובן תחייב את מה שאתם תתקנו או לא תתקנו בתקנות התעבורה.
<שרית זוכוביצקי-אור: אני אענה.
<שרית זוכוביצקי-אור: אי אפשר לחייב את הבדיקה הזאת בשלב היבוא, כי הבדיקה זאת מבוצעת בארץ.
<שרית זוכוביצקי-אור: בדיקת התקינות הזאת מבוצעת בארץ במכוני רישוי, או במקומות שאנחנו הסמכנו לצורך ביצוע הבדיקות האלה.
<שרית זוכוביצקי-אור: לכן אי אפשר להתנות את הבדיקה בשלב היבוא, כי הרכב עוד לא כאן.
<שרית זוכוביצקי-אור: לכן, הדרך הנכונה היא להתנות את רישום הרכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: אני מזכירה שאם אתה מייבא רכב שאתה לא יכול לרשום אותו, אתה לא יכול לעשות איתו בעצם כלום.
<שרית זוכוביצקי-אור: לכן אנחנו רוצים להוסיף את הבדיקה הזאת.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו לא יכולים לעשות את זה כרגע, כי יבואן זעיר הוא לא גוף - - -
<איתי עצמון: אבל זה לא תנאי ליבוא?
<איתי עצמון: אני לא כל כך מבין.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה לא תנאי ליבוא, זה תנאי לרישום.
<איתי עצמון: כלומר, הרכב יגיע, אבל יכול שהוא לא יירשם?
<שרית זוכוביצקי-אור: הוא לא יוכל להירשם.
<שרית זוכוביצקי-אור: אין דרך אחרת, כי הבדיקה מבוצעת בארץ אחרי שהרכב משוחרר.
<זאב ש. פרידמן: שיירשם לפרוטוקול שזו היתה הבטחת משרד התחבורה.
אבישי ברוורמן: נרשם בפרוטוקול - הפה של זוכוביצקי, הפה של פלור, זה הפה של כל שר שמכאן ועד - - -
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו לא נוכל לעשות את זה - - - אנחנו נפנה ליבואן זעיר.
<איתי עצמון: אני לא כל כך מבין את התשובה שלך, מכיוון שבסעיף 29 שאושר, כתוב: "יבואן רכב מסחרי" – שכולל בעצם גם יבואן זעיר – "זכאי לקבל רשיון ליבוא רכב אם התקיימו בדגם הרכב כל אלה", והפיסקה הראשונה: "הרכב עומד בהוראות כל דין לעניין רישום הרכב, ובכלל זה הוראות לעניין בטיחות הרכב וההגנה על הסביבה, לרבות הוראות לפי פקודת התעבורה", כלומר, לפי תקנות התעבורה.
<איתי עצמון: זה בעצם קיים כבר, מה שאת אומרת?
<שרית זוכוביצקי-אור: לא, הבדיקה לא קיימת, אבל - - -
<איתי עצמון: לא, אני שואל מבחינת התנאים שהוועדה אישרה בסעיף 29.
<אבנר פלור: מבחינתנו, היום הבדיקה הזאת קיימת באותה תקנה לרכב ביבוא אישי.
<אבנר פלור: בעתיד נחייב גם לגבי רכב ליבואן זעיר.
<אבנר פלור: השאלה היא מהיבט הניסוח המשפטי איך עושים את זה.
<איתי עצמון: אני שואל כי יכול להיות שיש לכך מענה בסעיף 29.
<איתי עצמון: זה מה שאני שואל.
<שרית זוכוביצקי-אור: בפועל, אם נתקן את תקנות התעבורה זה ישאב.
<שרית זוכוביצקי-אור: כרגע אי אפשר לעשות תיקון, כי הגדרת יבואן זעיר לא - - -
<איתי עצמון: כלומר, ההוראות לפי פקודת התעבורה כרגע לא מתייחסות ליבואן זעיר, מכיוון שאין יבואן זעיר, זה מה שאת אומרת.
<שרית זוכוביצקי-אור: ברור שאת הבדיקה הזאת צריך - - -
<איתי עצמון: אז אתם מתחייבים כאן בוועדה שאתם תתקנו את הנושא הזה.
אבישי ברוורמן: הכול נרשם, מתחייבים.
<שרית זוכוביצקי-אור: לגבי רכב משומש.
אבישי ברוורמן: עו"ד שניידר, בבקשה.
<אודי שניידר: האמת, אני לא קיבלתי תשובה מאבנר לדעתי לשאלה, ואני רוצה לחדד אותה.
<אודי שניידר: לטעמי היא מאוד חשובה.
<אודי שניידר: נניח שמוצא יבואן זעיר כזה איזשהו סוכן בחו"ל, שלא ברור מה הקשר איתו, וקונה ממנו חמישה שברולט קורבט.
<אודי שניידר: חמשת השברולט קורבט האלה מגיעים לישראל.
<אודי שניידר: UMI, עד כמה שידוע לי, לא מייבאים שברולט קורבט לישראל.
<אודי שניידר: האיכות של כלי רכב האלה נניח עבר אפילו את הבדיקה של 309, איך משרד התחבורה מוודא שהשברולט הזה יקבל את הטיפול שמגיע לו, את השירות שמגיע לו?
<אבנר פלור: אדוני היושב ראש, עו"ד שניידר שואל את השאלה הזו, שמתייחסת גם לסעיפים הקודמים המהותיים, שנדבר עליו, כמו שביקשתי בהמשך לגבי - - - איך יודעים לטפל, לתקן.
<אבנר פלור: מה שחשוב להדגיש, שיהיה ברור, וגם יירשם בפרוטוקול: אנחנו מאשרים כלי רכב שכשירים לתנועה, ויש להם את הפוטנציאל לרישום באירופה, ארצות הברית וקנדה.
<אבנר פלור: יחד עם זאת, מה שאנחנו לא עושים ביבוא מסחרי, אותם רכבים שיגיעו לפה, שהם משומשים, גם ייבדקו פה בדיקת 309.
<אבנר פלור: היו מספר כלים בשנים האחרונות שהוחזרו לחו"ל.
<אבנר פלור: רכבים שנבדקו פה בבדיקה 309, שהוחזרו לחו"ל.
<אבנר פלור: זאת אומרת, אנחנו מוודאים, כל הפעולות שאנחנו עושים, אנחנו מוודאים שהם עומדים באותה בדיקה לבטיחות.
<אבנר פלור: בנוגע לרמאויות, זו בעיה שנתייחס אליה בסעיפים הספציפיים.
<איתי עצמון: הערה קטנה לגבי סעיף קטן (ג) המוצע, אני מבקש, אדוני, שתינתן זכות טיעון לפני החלטה לסרב לתת רשיון, ושהדבר ייעשה בהחלטה מנומקת בכתב.
אבישי ברוורמן: אנא להוסיף זאת.
<דידי רוזנפלד: אתה מפנה כל הזמן לסעיף 309.
<דידי רוזנפלד: לא יכולות להיות לך בכלל הדרישות לבדיקה בטיחותית.
<דידי רוזנפלד: הרי אם יש איזשהו פטנט של תקלה באיזשהו אוטו שאתה לא ייבאת אותו, מאיפה תדע את זה?
<דידי רוזנפלד: אתה אומר לי, אתה תבדוק 309.
<דידי רוזנפלד: מאה אחוז.
<דידי רוזנפלד: 309 יבדוק חופשים בהגה.
<דידי רוזנפלד: אבל אתה לא יודע שבאוטו ספציפי, באיזשהו מקום אחר, החופשים באים אחרי שבוע, אחרי חודש.
<דידי רוזנפלד: אתה לא יודע את זה בכלל, כי אין לך שום מידע על זה.
<אבנר פלור: אני לא מבין – איך בודקים היום רכב בתאונה?
<דידי רוזנפלד: אתה בודק רכב שאתה מכיר אותו, שיבואן הביא אותו שהוא מכיר אותו.
<דידי רוזנפלד: אתה עכשיו הולך לבדוק רכב שאין יבואן שהביא אותו לארץ, כלומר, אין לך מידע.
<דידי רוזנפלד: איך תבדוק אותו בטיחותית?
אבישי ברוורמן: שאלה חשובה מאוד.
אבישי ברוורמן: אין לו בעצם כתובת, בעל בית, והוא נמצא בארץ, איך מזהים את האדם שהוא לא מזהה את הרכב שהוא לא מזוהה?
<איתי עצמון: בפיסקה 2 בעצם נאמר שאותו גורם שמבקש לקבל את רשיון רכב זעיר יצטרך להתקשר בהסכם בכתב למכירת רכב, ולא כתוב מי הגורם.
<דידי רוזנפלד: עם מי?
<אריה אשד: הערה אחת:
<אריה אשד: המידע הזה, שדידי הצהיר עליו שהוא לא קיים, הוא קיים.
<אריה אשד: הוא לא נמצא פה, הוא קיים בחו"ל אצל היצרן, ואין שום בעיה בעצם.
<דידי רוזנפלד: ומי יביא אותו?
אבישי ברוורמן: זה שיש אינפורמציה זה לא מספיק.
אבישי ברוורמן: מי ייבא את המידע?
<אינגריד הר אבן: היבואן הישיר, זה מופיע בסעיף 35.
<דידי רוזנפלד: היבואן הישיר לא מייבא את המכוניות האלה, לכן אין לו את המידע הזה בכלל.
<אבנר פלור: בסעיף 38א(3), מצוין לגבי יבואן זה - - - הוכח קיומה של תשתית למתן שירותי תחזוקה לרכב, כפי שקבע השר לעניין המוסכים למתן אותם שירותים.
<אבנר פלור: כשאנחנו יוצאים מתוך נקודת הנחה שאותו יבואן זעיר שמייבא את כלי הרכב האלה, בדק וראה שיש לאותו מוסך או אותם מוסכים שמתקשרים איתו, את התשתית למתן שירותי התחזוקה, לרבות הנושא שהוא דיבר עליו.
<אבנר פלור: כבר היום, כמו שאמרתי גם בדיון הקודם, יש אלפי מכוניות שמגיעות לפה ביבוא אישי, והמידע נמצא אצל המוסכים האלה.
<אבנר פלור: המידע זמין, אם זה באתר האינטרנט, אם זה באמצעות היבואנים הקיימים, ועם השנים, כמו שאמרתי, זה יילך והשתפר.
אבישי ברוורמן: עו"ד פרידמן, זה מקובל עליך?
<דידי רוזנפלד: תדאג לזה שיקנה את האוטו אחר כך.
<זאב ש. פרידמן: - - - אבל עדיין נותרה שאלה שהזכיר עו"ד עצמון לגבי סעיף קטן 2.
<זאב ש. פרידמן: יש כאן סעיף שהוא לא ברור, הוא נראה סתמי.
<איתי עצמון: הוא ברור.
<איתי עצמון: השאלה היא למה הוא נכתב כך.
<איתי עצמון: בעצם מדובר על הוראה שמאפשרת להתקשר עם כל גורם, ולא בודקים בעצם מי הגורם.
<שרית זוכוביצקי-אור: הטענה נכונה.
<שרית זוכוביצקי-אור: אבנר ירחיב, אבל הסעיף הזה נכתב בכוונת מכוון.
<שרית זוכוביצקי-אור: מבחינתנו היבואן הזעיר יכול לייבא רכב, עומד בסטנדרט שנקבע פה אחרי שהוא מוכיח שיש תשתית תחזוקה, זאת אומרת, הוא לא סתם – מכל גורם.
<שרית זוכוביצקי-אור: לכאורה הוא יכול להתקשר עם אדם פרטי בחוץ לארץ ולייבא.
<שרית זוכוביצקי-אור: בסוף אנחנו רוצים לדעת עם מי הוא התקשר שתהיה לנו איזושהי כתובת, מבחינתנו לא משנה מי.
<שרית זוכוביצקי-אור: אם יבואן זעיר יכול להשיג מכל מקור שהוא רכב, יכול להביא אותו - - -
<איתי עצמון: אני גם מפנה את תשומת הלב שזה לא לגמרי הסדר פרוץ, מכיוון שכפי שהזכיר מר פלור, יש את התנאים לרשיון ליבואן רכב מסחרי בסעיף 29, כפי שהוועדה אישרה, שעל הרכב כמובן לעמוד בהוראות כל דין, הוראות עניין בטיחות, הוראות עניין הגנת הסביבה.
<איתי עצמון: כלומר, לא מדובר על הסדר פרוץ.
<יורם בונן: הוא מאוד פרוץ.
<יורם בונן: פשוט הפתרון שמשרד התחבורה עוד לא מספר אותו, כי הוא אומר, הוא יהיה בסעיף המהותי.
<יורם בונן: אבל חשוב להגיד את זה כאן בקונטקסט הזה.
<יורם בונן: זאת אומרת, אין בעיה להביא איזה רכב שרוצים כי יש יבואן שעליו יזרקו את כל הבעיות, והוא יפתור כבר את כל הבעיות.
<יורם בונן: אז לא צריך להקפיד על כלום.
<יורם בונן: אני לא שמעתי התייחסות – זה הנושא של הבעלות הצולבת במספר תאגידים.
<יורם בונן: לזה לא שמענו התייחסות.
אבישי ברוורמן: עו"ד למברגר, בעלות צולבת.
<יערה למברגר: רציתי להשיב על זה.
<יערה למברגר: אני מכירה הסדרים בענייני הגבלת בעלות צולבות בענייני תקשורת, בחוק משק הגז הטבעי, בהצעת חוק משק הדלק.
<יערה למברגר: למיטב היכרותי מדובר שם על סוגים שונים של בעלי רשיון בשרשרת, שמגבילים את היחסים האלה.
<יערה למברגר: אני חושבת שההשוואה לפה היא לא לגמרי מדויקת.
<יערה למברגר: לעומת זאת, אני מכירה הסדרים, זה לא בדיוק כמו מה שאנחנו מציעים פה, אבל בהגנת סביבה למשל, שוועדת הכלכלה לאחרונה התעסקה בפסולת אלקטרונית, שלמשל, פסולת אלקטרונית הבנתי שהתייחסו לאדם קשור.
<יערה למברגר: גם סוג של הרמת מסך.
<יערה למברגר: דיברו על היצרן, ואז על האדם השולט ביצרן, ועל התאגיד הנשלט בידי היצרן.
<יערה למברגר: זאת אומרת, יש התייחסויות והבנה שצריך להרים את הכפפה ולהגיע - - -
<יורם בונן: וקרובו למשל, שזה אותו אחד, איפה זה?
<יערה למברגר: ההגדרות, זה לא בדיוק הניסוח שהצענו פה, אבל וריאציות על מה שיצאנו פה כן קיימות, למשל, בחוק של הדיווח על הסביבה - - -
אבישי ברוורמן: הנושא הזה של יחסי קירבה וכו', התבטא פה בחוק הזה?
<יערה למברגר: אני לא כל כך מבינה את השאלה.
<יערה למברגר: בעלויות צולבות זו שאלה אחת, אני חושבת שההשוואה לא נכונה.
<יורם בונן: אני אגיד למה הכוונה.
<יורם בונן: זה לא בעלויות צולבות, אלא זה בעלות במספר תאגידים.
<יורם בונן: אני מחר מקים חברה, מביא 20 רכבים, אשתי מחר מקימה חברה אחרת, ומביאה 20 רכבים בחברה אחרת.
<יורם בונן: מבקש הרשיון זה תאגיד נפרד, אני אפילו לא בטוח שאפשר להגיד שהוא - - -
אבישי ברוורמן: בוא ניקח דוגמה מאוד יפה.
אבישי ברוורמן: בעל ואשתו מקימים שתי חברות, והם טוענים שהם לא מקיימים יחסים, זה תופס או לא?
<יורם בונן: המבקש הוא התאגיד.
<יערה למברגר: אגיד אפילו יותר רחב מזה.
<יערה למברגר: אותו אדם, למה צריך אשתו?
<יערה למברגר: הוא לא נשוי.
<יערה למברגר: אותו אדם מקים עכשיו 40 תאגידים.
<יערה למברגר: אותו אדם הוא בעל השליטה, יש לו 40 תאגידים, וכל תאגיד מביא 20 כלי רכב.
<יערה למברגר: זו הסיטואציה שהתמודדנו איתה, אפילו לא היינו צריכים להגיע לכך.
<יערה למברגר: לכן הסעיף הזה מאוד רחב.
<יערה למברגר: איתי אמר חריג, אולי אפילו חזק מדי.
<יערה למברגר: "רשאי מנהל לסרב לתת רשיון יבוא ליבואן זעיר אם שוכנע כי הבקשה נועדה לעקוף את המגבלה".
<יורם בונן: אבל למה מתייחסים לאדם?
<יורם בונן: הרי המבקש יהיה התאגיד, והוא אומר: סליחה, אני לא מכיר את התאגיד השני, זו יישות משפטית נפרדת.
<יורם בונן: זה בכלל לא עקיפה.
<יורם בונן: אז מה אם זה אותו בעל מניות?
<יערה למברגר: לא מדובר פה על אדם, מדובר פה שהבקשה, הבקשה שהגיש התאגיד באה לעקוף, כי בעל השליטה באותו תאגיד אל"ף, הוא בעל שליטה גם בב"ית וגם בדל"ת, כל אחד מהם.
אבישי ברוורמן: השאלה היא האם צריך כאן לפרש אותה, או שנעבור יותר מאוחר כדי שלא יהיו פה אי הבנות.
אבישי ברוורמן: את מסופקת?
<יערה למברגר: אני חושבת שעשינו סעיף חזק.
<איתי עצמון: רחב מאוד.
<רפאל שחוח: הוא לא השיב על השאלה.
<רפאל שחוח: חצי אחוז על 220 אלף מכוניות, נו מה - - -
אבישי ברוורמן: אנחנו מקווים שיגיעו ל-5%, ו-10%, ו-20%, הכל שיהיה טוב, שכולם יתחרו.
אבישי ברוורמן: רבותיי, העיקר שכולם יהיה מאושרים.
אבישי ברוורמן: אני מבקש להצביע.
אבישי ברוורמן: אני מאשר את הסעיף הזה.
אבישי ברוורמן: בעד סעיף 38 – רוב
אבישי ברוורמן: מגיעים לסעיף היותר כבד, סעיף 35.
אבישי ברוורמן: ב-11:30 אני אפסיק, כדי שאוכל להתכונן לישיבה ב-12:00.
אבישי ברוורמן: אני מציע שאנחנו נדון עכשיו בכל ההערות הכלליות, כדי שבישיבה הבאה נוכל להגיע לקריאה של הסעיפים.
<איתי עצמון: אדוני, אני מציע שקודם כל נציגי הממשלה יסבירו את ההסדר הכללי שחל כאן, מכיוון שמדובר על שינוי המצב המשפטי הקיים.
<איתי עצמון: זו בעצם לב הרפורמה שעניינה יבוא רכב, לאחר מכן ניתן יהיה לשמוע הערות כלליות.
אבישי ברוורמן: מקובלת עליי הצעתו של עורך דין עצמון.
אבישי ברוורמן: סעיף 35 – רשיון ליבוא רכב ושיווקו.
<שרית זוכוביצקי-אור: מדברים על הקונספט - נדבר על סעיפים 5, 6, סימן ב'.
<שרית זוכוביצקי-אור: למעשה, אנחנו מסדירים פה שני סוגי יבואנים - יבואן ישיר זה תאגיד שהתקשר עם יצרן רכב בחוץ לארץ.
<שרית זוכוביצקי-אור: ההגדרה "יצרן" שכבר דנו בה, היא הגדרה רחבה.
<שרית זוכוביצקי-אור: היא לא רק היצרן אלא גם מי שהיצרן הסמיכו.
<שרית זוכוביצקי-אור: חוליה נוספת למעשה היא היבואן עקיף.
<שרית זוכוביצקי-אור: היבואן העקיף זה תאגיד שהתקשר עם סוכן מורשה.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו דנו בהגדרת סוכן מורשה, ואישרנו אותה.
<שרית זוכוביצקי-אור: אני מזכירה, סוכן מורשה זה למעשה גוף בחוץ לארץ שיש לו הסכם עם היצרן.
<שרית זוכוביצקי-אור: זאת אומרת, זאת חוליה מספר שתיים בשרשרת.
<שרית זוכוביצקי-אור: בדיון הקודם הרחבנו גם את ההגדרה הזאת, כמו ההרחבה שיש ליצרן.
<שרית זוכוביצקי-אור: אמרנו שאנחנו נכיר גם במי שהסוכן המורשה הסמיכו, דהיינו, הסוכן הראשי.
<שרית זוכוביצקי-אור: והסוכן הראשי יכול להסמיך גם סוכן משני, ואנחנו מכירים בכל הקבוצה הזאת כסוכן מורשה.
<שרית זוכוביצקי-אור: התאגיד בארץ שהתקשר עם אותו סוכן מורשה, חוליה מס' 2 בחוץ לארץ, ייחשב יבואן עקיף.
<שרית זוכוביצקי-אור: הקונספט הוא כזה: היבואנים העקיפים והישירים למעשה יצטרכו לתת 3 אלמנטים מרכזיים – אחריות לרכב, שירותי - - - לרכב, ושירותי תיקון ותחזוקה לרכב.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה בגדול.
<שרית זוכוביצקי-אור: העיקרון פה הוא להטיל על היבואן הישיר לתת מענה לכלי רכב שיובאו לישראל מהתוצר שהוא מייבא, לא רק מהדגם.
<איתי עצמון: כלומר, גם כלי רכב שהוא לא בעצמו ייבא.
<שרית זוכוביצקי-אור: מהתוצר.
<ניל סמולט: לא, מסוג שהוא לא ייבא.
<אודי שניידר: הוא יצטרך לשרת את הקורבט, למרות שהוא - - -
אבישי ברוורמן: רבותי, אני רואה שפתאום יש סערת רגשות.
אבישי ברוורמן: שירה, את רגועה כל הזמן, אני רוצה שהרוח שלך תשפיע פה על כולם.
<לאה ורון: וגם המקצועיות.
אבישי ברוורמן: המקצועיות זה לעילא ולעילא.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו מטילים על היבואנים הישירים, אלה שקשורים עם היצרנים בחוץ לארץ, לתת אחריות, או לממש את האחריות, זה ניואנס שמופיע פה – לתת, לממש אחריות, לתקן, לקבל מידע בקשר לתיקון הרכב, לכל רכב מתוצר שהם מייבאים, שיובא לישראל, גם אם מדובר ברכב שהם לא ייבאו, וגם אם מדובר בדגם רכב שהם לא ייבאו.
<שרית זוכוביצקי-אור: אני מסבירה: יש תוצר, נניח הונדה, ויש דגמים שונים של הונדה, חלקם היבואן מייבא, וחלק מהדגמים הוא לא מייבא.
<שרית זוכוביצקי-אור: ההצעה כאן על השולחן היא שהוא יצטרך לתת את כל מה שאמרתי, את כל תשתית התחזוקה והאחריות והריקול לתוצר שהוא מייבא, גם אם זה רכב שהוא לא ייבא בעצמו, וגם אפילו אם מדובר בדגם רכב שהוא לא ייבא.
<איתי עצמון: מה הסיבה לכך, כי זה בעצם שינוי מהמצב הקיים.
<שרית זוכוביצקי-אור: תיכף אבנר יסביר את הקונספט.
<שרית זוכוביצקי-אור: אני רק מסבירה את הגישה.
<שרית זוכוביצקי-אור: למשל, מדובר ביבואן הישיר שיצטרך לתת שרות לתוצר, גם ליבואן העקיף, גם ליבואן הזעיר, וגם ליבוא האישי.
<שרית זוכוביצקי-אור: היבואן העקיף יצטרך לתת את אותה תשתית אם מדובר בכלי רכב מתוצר שלא מיובא לפה על ידי יבואן ישיר, זאת אומרת, אלה תוצרים חדשים לגמרי.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו בכל זאת רוצים להבטיח שתוצרים שמגיעים לפה מקבלים מענה תחזוקה ושרות.
<שרית זוכוביצקי-אור: אנחנו מטילים על היבואן הישיר חובה לקחת אחריות למעשה לכל התוצרים שלו, כאשר אנחנו מבטיחים שני דברים: (א) התחייבויות של היצרן לתת לו את המענה בהסכם, או ביחסים שבין היבואן הישיר לבין היצרן, אנחנו לא נאשר את היבואן הישיר כיבואן ישיר אם היצרן לא יתחייב לתת לו את כל התשתית לכל התוצרים שהוא מייצר; (ב) אנחנו נותנים מענה לעוד סעיף, שליבואן הישיר כשהוא נותן את השרות לרכב שהוא לא מייבא, או לדגם שהוא לא מייבא, שלא יהיו לו עליות שלא יכוסו, ואז יהיה פה תשלום עלויות נלוות.
<שרית זוכוביצקי-אור: זה ההסדר השלם.
<שרית זוכוביצקי-אור: אגיד לגבי היבואנים העקיפים: אם הם מייבאים תוצר שלא מיובא לישראל על ידי יבואן ישיר, הם כן יצטרכו לתת את המענה של תשתית התחזוקה לרכב.
<איתי עצמון: מדוע עשיתם את ההבחנה הזאת - בין תוצרים שמיובאים ותוצרים שלא מיובאים?
<איתי עצמון: כלומר, אם מדובר על תוצר שמייבא יבואן ישיר - - -
<שרית זוכוביצקי-אור: לפחות לפי ההצעה, ליבואנים הישירים יהיה הסדר עם היצרנים בחוץ לארץ, כשהיצרנים מספקים להם את המידע, את התשתית, את האפשרות לממש את האחריות של התוצר שלהם, של כלי הרכב מהתוצר שהם מייצרים.
<איתי עצמון: הסדר שהוא ישים?
<איתי עצמון: כי הרי היצרנים בחוץ לארץ הם לא גורמים מורשים כמובן כאן בישראל.
<שרית זוכוביצקי-אור: תיכף נדבר על זה.
<דידי רוזנפלד: ומה קורה ליבואן הזעיר בקטע הזה?
אבישי ברוורמן: אבנר, תן לנו את כל ההסברים בקונטקסט, אחר כך ניתן לכל אחד לדבר בתורו.
<אבנר פלור: בעצם, מבחינתנו, מה שאושר עד כה הוא שיש לנו 4 סוגי יבואנים, 3 מתוכם מסחריים ואחד זה יבואן אישי.
<אבנר פלור: לגבי הנושא של 3 סוגים מסחריים, אנחנו מדברים ביבואן ישיר שיכול לייבא כל תוצר של רכב שהוא מתקשר עם אותו יצרן רכב אז הוא יכול לייבא.
<אבנר פלור: לגבי יבואן עקיף, בתוך היבואן העקיף יש לנו 3 סוגים: (א) יבואן עקיף שבעצם מתקשר עם סוכן מורשה של יצרן הרכב בחוץ לארץ; (ב) יבואן עקיף שמתקשר עם המשווק של הסוכן המורשה בחוץ לארץ; (3) מה שאפשרנו בדיון הקודם, או לפני הקודם, לגבי הנושא של הסכם בכתב או לא בכתב או בדרך אחרת.
<אבנר פלור: לגבי 3 סוגים האלה שנמצאים בתוך יבואן העקיף (הפסקה קצרה בישיבה) כפי שאמרתי, במסגרת היבואן העקיף, יש לנו את הערוץ שבו היבואן העקיף מתקשר עם סוכן מורשה של יצרן הרכב.
<אבנר פלור: זה סוג אחד של התקשרות, ואז הוא יוכל להביא כל תוצר שהוא רוצה לייבא, כתלות בתנאים ובדרישות שבחקיקה.
<אבנר פלור: הערוץ השני הוא שהוא מתקשר עם משווק של הסוכן המורשה.
<אבנר פלור: עדיין אני ביבואן עקיף.
<אבנר פלור: הסוג השלישי, שבעצם זה לא הסכם בכתב, אלא בדרך אחרת שיקבע השר בתקנות, וכפי שהוצע באחד הדיונים שהיו.
<לאה ורון: לפני שאתה מתמקד ביבואן העקיף, אולי תפרוס לפני הוועדה קצת נתונים על היבואן הישיר – כמה יבואנים ישירים קיימים כיום במדינת ישראל, מה תוקפם של הרשיונות שיש בידיהם, קצת נתונים על המצב העובדתי שנכון לעכשיו.
<אבנר פלור: לגבי יבוא רכב פרטי, ישנם היום כ-16 יבואנים, שמייבאים למעלה מ-40 תוצרים מכלל העולם, ארצות הברית, אירופה, סין והמזרח ועוד.
<אבנר פלור: סוגי הרכב שמייבאים זה גם תוצרי רכב שמשווקים גם באירופה וגם בארצות הברית, או זה, או זה או ביחד.
<אבנר פלור: ישנם יבואנים שמייבאים רכבים גם עם תקינה אירופאית וגם עם תקינה אמריקאית, חשוב גם להדגיש את זה.
<אבנר פלור: אבל מרבית היבואנים ומרבית היבוא היום של הרכב הפרטי עומדים בתקינה האירופאית מבחינת סוג התקינה.
<לאה ורון: כמה כלי רכב מיובאים בשנה למדינת ישראל?
<אבנר פלור: נכון להיום ישנם כ-3 מליון כלי רכב בסך הכול הכולל.
<אבנר פלור: בשנים האחרונות ממוצע יבוא של כלי הרכב הוא למעלה מ-200 אלף בשנה.
<אבנר פלור: לדוגמה, בשנת 2012 היו למעלה 220 אלף.
<אבנר פלור: השנה – למעלה 210 אלף כלי רכב, שכוללים בתוכם רכב פרטי, מסחרי, משאיות, אוטובוסים, וכו', אבל עיקר היבוא והכמות הגדולה היא לגבי רכב פרטי וגם אופנועים.
<לאה ורון: גם על הרשיונות, מה היום הרשיונות שיש ליבואנים, מה תוקפם?
<אבנר פלור: מה ששרית הדגישה בהתחלה מבחינת החקיקה הקיימת היום – אנחנו נותנים רשיון לאותו תוצר וא/ו לאותו דגם רכב, על בסיס עמידה בכל הדרישות, אבל אין איזשהו מסמך או משהו, אישור יבואן בהיבט הזה.