GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק וקנין: מישהו רצה לעשות קופון באותו שבוע.
<צביקה כהן: הייתה הצדקה, הציבור שילם – זאת הבעיה.
<צביקה כהן: זאת הבעיה.
יצחק וקנין: הציבור שילם.
יצחק וקנין: החקלאי לא קיבל מזה כלום.
יצחק וקנין: השורה התחתונה, אם מישהו חושב - - -
מיכל רוזין: - - - זה רק על האזרח כל הזמן כאחדות - - -
יצחק וקנין: רבותיי, אני לא סתם.
יצחק וקנין: אם השר זוכר, אני הגשתי הצעת חוק של פיקוח על המחירים.
יצחק וקנין: ולא סתם הגשתי את ההצעה, כיוון שהדבר הזה כואב.
יצחק וקנין: הדבר הזה מתגלגל בשורה התחתונה לחקלאי.
יצחק וקנין: מישהו חושב שהחקלאי מקבל את המחיר.
יצחק וקנין: אנחנו מוכרים תוצרת בשקל וחצי העגבנייה, היא נמכרת בשמונה שקלים על המדף.
יצחק וקנין: מישהו צריך לעשות סוף לדבר הזה.
יצחק וקנין: ופה אני חושב שצריך לקחת את זה ופעם אחת.
יצחק וקנין: אני לא מאמין שהדבר הזה יכול להסתיים בוועדת המזון.
יצחק וקנין: אלה דברים שצריך לקבוע להם דברים ברורים.
יצחק וקנין: הדוגמה של הקוטג' היא הדוגמה הטובה ביותר.
יצחק וקנין: כאשר היה פיקוח על הקוטג' הוא נמכר בארבעה שקלים; הסירו את הפיקוח – עלה לשמונה שקלים.
יצחק וקנין: רבותיי, זו מציאות.
יצחק וקנין: מישהו צריך להבין שיש דברים שאנחנו לא יכולים לתת במוצרים שהם צריכה יומיומית של האזרח.
יצחק וקנין: ואני חושב שהחקלאי לא הוא זה שאשם בעלייה של המחירים אלא דווקא הרשתות שעושות קופונים.
יצחק וקנין: ואני לא רוצה לדבר על הנחות שמקבלים בדרך והן לא יורדות למטה, לאזרח.
יצחק וקנין: הן נעצרות איפה שצריך להיעצר.
<רמי כהן: אדוני צודק, ואנחנו נותנים על זה את הדעת.
<רמי כהן: עוד דבר אחד שאנחנו עושים בהקשר הזה, והוא קשור גם למה שאמרתי מקודם על שימושים חורגים נוספים בקרקע: אנחנו נאפשר החל מהשנה, בהובלה של ארגון חקלאי ישראל, של התאחדות חקלאי ישראל, הקמה של שווקי איכרים.
<רמי כהן: אנחנו נאפשר לעשות מכירה בשטח, בנקודות הגידול.
<רמי כהן: הגדרנו גודל של חנויות שאנחנו מתירים לעשות שם, רשות מקרקעי ישראל היום יאשר את זה, ונאפשר לחקלאים למכור מהשטח עצמו ישר לצרכן, כמובן בהסדרה, יחד עם משרד הכלכלה ועם משרד האוצר, אבל זה דבר שהתחיל תהליך.
<מעין נשר: חשוב לציין שבצעד הזה משרד האוצר מביע תמיכה מלאה, וזה היה חלק מהמלצות ועדת המזון.
<מעין נשר: וככל שמשרד החקלאות ופיתוח הכפר מתכוון לקדם את זה ברצינות, אנחנו מאוד נשמח.
<מעין נשר: אנחנו חושבים שזה יכול להביא תחרות אמיתית, שיווק ישיר דרך החקלאים, ולהוריד את פערי התיווך.
<רמי כהן: אני רוצה לעבור לנושא אחר לחלוטין שהוא תחום הניקוז: שר החקלאות ופיתוח הכפר נושא באחריות לשימור הקרקע ולניקוז.
<רמי כהן: אנחנו לא היינו טובים בנושא הזה בשנים האחרונות, והחלטנו לקחת את הנושא הזה, להרים אותו בסדר היום שלנו.
<רמי כהן: אנחנו החלטנו לקחת את תחום הניקוז, ואנחנו עושים בו שלושה מהלכים עיקריים: האחד, הוצאנו תזכיר חוק ניקוז שבימים הקרובים נקדם אותו והוא יעלה לדיון.
<רמי כהן: שניים, משרד האוצר עזר לנו בהוספה של חצי מיליארד שקל לעשר שנים.
<רמי כהן: כל שנה אנחנו נקצה 55 מיליון שקל נוספים לרשויות הניקוז.
<רמי כהן: יש 11 רשויות ניקוז כאלה.
<רמי כהן: שלוש, אנחנו כמנהלים ניתן על זה את הדעת.
<רמי כהן: אנחנו מקימים מועצת ניקוז עליונה או רשות ניקוז, שתשב במשרד החקלאות ופיתוח הכפר.
<רמי כהן: הנושא הזה יורחב ויועמק.
<רמי כהן: אני רוצה להזכיר במילה אחת את הסופה שאותה חווינו בשבועות האחרונים: בעקבות הסופה היו שני סוגים של נזקים: אחד, בגלל הקרה.
<רמי כהן: שטחים פתוחים, בעיקר בדרום, של גידול ירקות ניזוקו.
<רמי כהן: שניים, בגלל הברד והשלג יש מבנים שקרסו.
<רמי כהן: לשמחתי הרבה, מועצות הייצור – מועצת הצמחים בתחום הירקות והפירות – ביטחו את כל החקלאים על התוצרת שלהם.
<רמי כהן: גם חקלאי שלא שילם בגין הביטוח שהוא צריך היה לעשות, מועצת הצמחים שילמה 50%, היא ביטחה אותו ב-50%, אם הוא רוצה ואם הוא לא רוצה, מתקציב המועצה, ואנחנו מאוד מעריכים את העשייה הזאת.
<רמי כהן: כפי שציין מקודם היושב ראש היוצא, חבר הכנסת יצחק וקנין, עלייה במחיר הירקות – אנחנו מיד פתחנו יבוא מירדן, לייצר איזושהי תוספת של ירקות לשוק כדי לנסות ולהוריד.
<רמי כהן: אגב, מחירי המלפפונים היום חזרו למחיר הרגיל שלהם בתקופה ואולי אפילו קצת פחות – 3 שקלים, 3.5 שקלים לקילו.
<רמי כהן: בהשוואה לשנים קודמות, המחירים, כפי שהם באים לידי ביטוי היום בירקות, הם לא גבוהים יותר.
<רמי כהן: בדרך כלל, בדצמבר-ינואר המחירים עולים.
<רמי כהן: המדינה סבסדה ב-140 מיליון שקל את הקרן לנזקי טבע לטובת תשלום של פיצויים.
<רמי כהן: אנחנו מעריכים שגודל הנזק של המקומות המבוטחים - - -
<רמי כהן: המדינה שילמה כ-140 מיליון שקל בנושא הביטוחים.
<רמי כהן: הערכה שלנו שהנזק היה כ-100 מיליון שקל.
<רמי כהן: אנחנו מצאנו שיש אנשים שלא היו מבוטחים, ואנחנו נחפש מנגנון ביחד עם מועצות הייצור ועם החקלאים עצמם לעזור להם.
מיכל רוזין: עוד פעם, כמה הנזק של הסופה האחרונה?
<רמי כהן: לגבי הנזק המבוטח - - -
מיכל רוזין: החקלאי.
<רמי כהן: הנזק החקלאי המבוטח הוא בין 80 מיליון שקל ל-100 מיליון שקל.
מיכל רוזין: והלא מבוטח?
<רמי כהן: הנזק החקלאי הלא מבוטח הוא כרגע בגדר של הערכה, מספר עשרות מיליוני שקלים, כמו 40 מיליון שקל, 50 מיליון שקל, שהוא גם בלול, גם ברפת, - -
<צביקה כהן: בעיקר מבנים.
<רמי כהן: - - בעיקר במבנים.
<צביקה כהן: מבנים, מבנים חקלאיים.
<רמי כהן: הוא לא בתוצרת, הוא במבנים.
<רמי כהן: מה שאנחנו עוד נציין בסיפור הזה של נזקי הסופה, שלשמחתנו הרבה רשויות הניקוז, כחלק מהפקת הלקחים של הסופה בשנה שעברה, עשו עבודה יפה מאוד, ולפחות עד עכשיו מימוש לקחי הסופה הקודמת נשא פרי.
יאיר שמיר: לא היו לנו נזקים כתוצאה מהשיטפונות או משהו - - -
<רמי כהן: מילה אחת לגבי תקציב המשרד: אני רוצה שתראו, התרשמות כללית, סדר גודל של שליש או קצת יותר משליש אנחנו משקיעים במחקר ופיתוח.
אבישי ברוורמן: מה הסכום הטוטאלי?
<רמי כהן: הסכום הטוטאלי יחד עם התמיכות מתקרב לשני מיליארד שקל.
<רמי כהן: מתוך התקציב השוטף, המזומן ברוטו שלנו, אנחנו משקיעים כ-300 מיליון שקל, שזה 40%, במחקר ופיתוח, כי אנחנו חושבים שההסתכלות קדימה בייצור הטכנולוגיות המתקדמות היא מה שתעזור לחקלאי ישראל ולייצוא בהמשך.
אבישי ברוורמן: מה זה פעולות – היתר?
יאיר שמיר: הדברים השוטפים.
<רמי כהן: זה עבודה שוטפת.
אבישי ברוורמן: זה התקציב השוטף.
<רמי כהן: אנחנו רוצים להזכיר את החקיקה הצפויה בוועדת הכלכלה בשנה הקרובה: אחד, חוק המרעה, שכבר בשעה 11:00, אדוני היושב ראש, אתם דנים בהמשך חוק המרעה.
<רמי כהן: יש הצעת חוק להסדרת התוצרת האורגנית - - -
אבישי ברוורמן: - - - אולי ב-12:30.
<לאה ורון: זה יסתיים.
<רמי כהן: עוד היום.
אבישי ברוורמן: זה יסתיים היום, והיום אנחנו באמת באורגני מתקדמים.
<רמי כהן: יופי.
<רמי כהן: תכנון משק החלב, שגם בו נגעת מקודם.
<רמי כהן: תראה, יש הנחיה של השר שאנחנו מחזקים את המשק המשפחתי.
<רמי כהן: והנושא של תכנון משק החלב עם מתווה לוקר מאפשר לנו להגדיל – ככל שאנחנו נהיה מספיק יסודיים בעניין הזה – את הרפתות הקטנות מ-400,000 ליטר לשנה ל-700,000 ליטר לשנה.
<רמי כהן: ואנחנו כבר השנה עשינו את המהלך המתבקש.
<רמי כהן: לדעתי, בשנה הבאה, בתיאום בין הגורמים השונים, ניתן חיזוק נוסף לתחום של המשק המשפחתי, ואנחנו נותנים על זה את הדעת.
<רמי כהן: יש לנו חשיבות רבה לשמירת האיזון בין היעילות והייצור המושכל, לבין פיזור הרפתות או פיזור המשק המשפחתי, גם בפריפריה וגם במקומות אחרים יותר קטנים, ואנחנו בהחלט נותנים על זה את הדעת.
אבישי ברוורמן: כן, אני אומר עוד פעם: כמו שאמרתי, אני עובד במשרד החקלאות.
אבישי ברוורמן: ביום חמישי, א' בשבט התשע"ד, אנחנו גם נקיים את הדיון הזה לגבי - - - ב-12:00.
<רמי כהן: מצוין.
אבישי ברוורמן: זה ב-2 בינואר.
<רמי כהן: אנחנו מעלים עוד לוועדה את הנושא של תקנות מחלות בעלי חיים בתחום הדיג.
<רמי כהן: בנושא של הגבלים עסקיים, אנחנו ביחד עם הממונה על ההגבלים העסקיים נעלה את זה - - -
אבישי ברוורמן: הדיון הזה לגבי הזה נקבע ל-8 בינואר, אם אני לא טועה.
יאיר שמיר: לגבי מה?
אבישי ברוורמן: נושא ההגבלים העסקיים.
<רמי כהן: בשבוע הבא.
<רמי כהן: כן.
אבישי ברוורמן: יש דיונים שנעשים כרגע.
אבישי ברוורמן: אני מקווה שיגיעו גם - - -
<רמי כהן: ובעקבות הנחיה של ועדת חוץ וביטחון, ועדת משנה שלהם, אנחנו מסדירים מחדש חקיקת חירום ישנה.
<רמי כהן: וגם הנושא של הסדרת כוורות וייצור דבש עולה פה לדיון.
יצחק וקנין: בנושא הזה אני הגשתי הצעה, ועוד, וחבר הכנסת עמר בר לב, הצעה דחופה לסדר, דיון מהיר בוועדת הכלכלה.
יצחק וקנין: ואני, בינתיים, הקפאתי את הבקשה לדיון מכיוון שהייתה איזו שיחה עם השר בנושא הזה.
יצחק וקנין: מכיוון שאני חושב שבנושא של הכוורות צריך לתת את הדעת.
יצחק וקנין: אני ישבתי עם כל החבר'ה מהמכוורות השונות בכל הארץ.
יצחק וקנין: אני מבין שיש פה איזו בעיה בהצעת החוק החדשה, התזכיר להצעת החוק שאתם מגישים.
יצחק וקנין: אני חושב שצריך לקחת את זה בחשבון, בשיקול דעת, ולא לשפוך, מה שנקרא, את התינוק - - -
אבישי ברוורמן: את הכוורת עם הדבש.
יצחק וקנין: רק הערה: עדיין הדיון צריך להתקיים, אבל אני מקווה שהדברים יגיעו לאיזושהי הסכמה לאן הולכים.
<רמי כהן: אדוני רק שאל, לגעת בעוד שתי נקודות.
<רמי כהן: במשק החלב דיברתי; על הקטנת הרגולציה דיברתי והזכרתי; הפיקוח – אמרתי שאנחנו נכנסים לעניין הזה; ולגבי ה- OECDאנחנו בוחנים מחדש את כל נושא מבנה התמיכות.
<רמי כהן: יש לנו עניין, ביחד עם משרד האוצר ועם משרד הכלכלה, לתת תמיכות ישירות לחקלאי.
אבישי ברוורמן: אתה יודע, זה קצת הפתיע אותי בנושא של הפריון.
אבישי ברוורמן: זה הפתיע אותי.
אבישי ברוורמן: ישראל, במובן מסוים, התפוקה לעובד, הדברים בעבר - - - מאוד-מאוד מתקדם - - -
יאיר שמיר: גם היום.
<רמי כהן: גם היום.
אבישי ברוורמן: מרכז המחקר והמידע, כי כשאתם כתבתם שהפריון ירד, הפריון ירד – התפוקה לעובד על פני זמן?
אבישי ברוורמן: מעניין אותי גם יחסית: לשווייץ, לגרמניה, למקומות.
אבישי ברוורמן: כי ישראל הייתה הלוא בחלק מהדברים המודל העולמי לפריון הכי גבוה של תפוקה לעובד בחלק מהדברים.
אבישי ברוורמן: אז פה קצת לא היה ברור לי.
<ויקטור פתאל: כן.
<ויקטור פתאל: תראה, כשדיברנו על הפריון התייחסנו למשק הישראלי, בסך הכול הסתכלנו על שלוש שנים אחורה.
<ויקטור פתאל: כשאני מסתכל על פריון אני מסתכל על כל התוצר, מחלק בתושבים ומקבל פריון מסוים.
אבישי ברוורמן: רגע, אתה מדבר על הפריון בישראל?
<ויקטור פתאל: אני מדבר על הפריון - - -
אבישי ברוורמן: לא, זו הבעיה שאני אומר חדשות לבקרים.
<ויקטור פתאל: באופן כללי, בעולם הפריון בחקלאות נמוך יותר מאשר בענפים אחרים.
<צביקה כהן: בישראל זה הפוך.
יאיר שמיר: בישראל זה הפוך.
אבישי ברוורמן: לא, לא, אז אני הוטעיתי פה.
אבישי ברוורמן: אני הוטעיתי.
אבישי ברוורמן: אני לא ציטטתי אותך נכון.
<צביקה כהן: נכון.
אבישי ברוורמן: כי מבחינתי הבעיה המרכזית של ישראל שהפריון, התפוקה לעובד, נמוכים, ולכן אין פה צמיחה בת קיימא שתבנה תעשייה.
אבישי ברוורמן: בחקלאות זה לא נכון, אז לכן אני מוריד את הנושא הזה.
<רמי כהן: אנחנו סיימנו אדוני היושב ראש.
אבישי ברוורמן: אני פותח לדיון.
אבישי ברוורמן: אני אתן לחברי הכנסת.
אבישי ברוורמן: קודם כל, ברוך הבא, חבר הכנסת רוברט אילטוב.
<רמי כהן: אני רוצה לציין את חבר הכנסת רוברט אילטוב שעוזר לנו מאוד בפעילות.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת יצחק וקנין, אתה פותח; חברת הכנסת מיכל רוזין, ואנחנו נעביר את זה לחברים.
יצחק וקנין: ראשית, אני רוצה לברך גם את השר וגם את המנכ"ל ואת כל צוות המשרד.
יצחק וקנין: אני חושב שבסך הכול, כמי שמכיר את המשרד אני חושב שיש צוות טוב במשרד שמבין את המטריה, והרצון הוא ללכת קדימה ובאמת להתקדם.
יצחק וקנין: אבל אני תמיד אומר איזה משפט ככה, כדי שנהיה עם הרגליים עם הקרקע.
יצחק וקנין: אני חקלאי ואני אומר את זה כחקלאי.
יצחק וקנין: ולא טייקון, כן?
יצחק וקנין: יש כאלה שאומרים עליהם שהם טייקונים.
יצחק וקנין: אני חקלאי קטן, מגדל כמו כל חקלאי בגליל.
יצחק וקנין: חקלאות זה לא דבר מובן מאליו, רבותיי.
יצחק וקנין: זה דבר שצריך להיות ברור לנו.
יצחק וקנין: אנחנו נתפסים בזה שאנחנו הולכים לשוק הכרמל, ורואים את כל התוצרת, וחושבים שהכול נעשה ככה ב- – אתה מרים את היד ואתה רואה את כל, באמת את כל היופי של התוצרת החקלאית במדינת ישראל.
יצחק וקנין: ואני יכול להגיד פה משהו: התוצרת הזאת היא במעט סיוע, בגדול.
יצחק וקנין: כיוון שאם אני עושה השוואה לאירופה, מדינת ישראל לא מסייעת כמעט לחקלאים.
יצחק וקנין: יש סיוע אבל הסיוע הוא מזערי לעומת הסיוע שניתן באירופה.
יצחק וקנין: זה דבר שצריך לשים אותו.
יצחק וקנין: והגברת מעין נשר, את צריכה לשמוע את זה כל הזמן.
מיכל רוזין: גם ההגנות.
יצחק וקנין: עכשיו, אני רוצה להגיד משהו: חוסר הוודאות של החקלאי בשנים האחרונות היה לא פעם באשמת מדינת ישראל, הממשלה, בזה ששיחקה עם העובדים הזרים: הורידה אותם, העלתה אותם.
יצחק וקנין: ומי שרואה את הנתון, שאם היו לפני כמה שנים – 10 שנים, 15 שנים – 20,000 חקלאים, היום אנחנו 7,000, 8,000 חקלאים.
יצחק וקנין: זאת אומרת, שיש הרבה חקלאים שזזו הצידה.
יצחק וקנין: מה שנקרא, התאדו מכוח המציאות – לצערי הרב שאני משתמש במילה הזאת – מכוח המציאות שאין רווחיות בחקלאות.
יצחק וקנין: אין רווחיות.
יצחק וקנין: אתם יודעים, אני לא סתם אומר את זה.
יצחק וקנין: כתוב: גיבורי כוח עושי רצונו – זה אלה החקלאים.
יצחק וקנין: אלה החקלאים.
יצחק וקנין: ולמה קוראים להם גיבורי כוח?
יצחק וקנין: רבותיי, אנחנו כרגע דיברנו על הסופה שהייתה לפני כשבועיים.
יצחק וקנין: חקלאי שותל צמחים, מגדל בעלי חיים.
יצחק וקנין: ברגע אחד יכול לבוא נזק, מעבר לדברים שאנחנו לא שולטים עליהם, שהם מהשמיים; יכולה לבוא סערה, סופה, דברים שאנחנו חווים אותם כמעט כל שנה; שיטפון אחד ואתה נמצא במה שנקרא: כאוס גדול.
יצחק וקנין: הדברים האלה, החקלאי ממשיך למרות כל הדברים שהוא חווה במשך כל השנים.
יצחק וקנין: והאשמה המרכזית, הייתי יכול להגיד את זה – כאשר טיפלו במזון, במי הלכו לטפל?
יצחק וקנין: דווקא בחקלאי.
יצחק וקנין: לא טיפלו במערכות שהן מעל החקלאי.
יצחק וקנין: ואני אומר את זה באחריות מלאה.
יצחק וקנין: מישהו פה עצם עיניים, וזעקתי את זה.
יצחק וקנין: גם כשדיברו על החלב ועל החלב, היו דברים שנקבעו במשך כל השנים כמחיר מטרה לחלב.
יצחק וקנין: גם בביצים זה קיים, גם בפטם, שישנו מחיר מטרה שעל פיו קובעים מה החקלאי מקבל.
יצחק וקנין: השורה התחתונה, אני אומר, רבותיי: להיות חקלאי זה מסירות נפש.
יצחק וקנין: מסירות נפש בזה שזה לא שאתה מתעשר מזה, זה לקיום ולמחייה של אותו אדם.
יצחק וקנין: בשנים האחרונות לא סתם אנשים עוזבים.
יצחק וקנין: מישהו צריך לתת את הדעת ולהבין למה זה קורה.
יצחק וקנין: עכשיו, הנושא של העובדים הזרים, שכל פעם שיחקו בו, וירד ועלה.
יצחק וקנין: זו בעיה.
יצחק וקנין: אני מקווה שהדבר הזה יקבל פעם אחת איזה מעצור ונבין שאנחנו חייבים - -
אבישי ברוורמן: יהיה סדר ויציבות.
יצחק וקנין: - - יציבות, כי אני לא יכול לגדל ב-30,000 דונם חממות כאשר אין לי עובדים שאני בטוח שהם יבואו.
יצחק וקנין: אז אומרים לך: פלסטינים; אומרים לך: עובדים ישראלים; אומרים לך הכול.
יצחק וקנין: ניסינו את הכול, רבותיי – זה לא מסתדר בחקלאות.
יצחק וקנין: צריך להבין שהעובד הזר התאילנדי הוא כמו כפפה ליד.
יצחק וקנין: זה הוכיח את עצמו בשנים האחרונות, וצריך לשמור על הדבר הזה.
יצחק וקנין: עוד דבר אחד, בנושא של הנזק האחרון: אני חושב שצריך לתת את הדעת באותם מקומות שהנזקים הם באמת קשים, וצריך למצוא איזה מסלול להביא את הדבר הזה לפתרון, שהחקלאים לא יקרסו ולא יהיו במצב שהם לא יכולים לגדל בגלל שהנזק הוא כל כך גדול: או שזה בסככות של מטילות באזור שלנו או רפתות או נזקים אחרים שהיו בדרום.
יצחק וקנין: אני מקווה שגם הדבר הזה יקבל את תשומת הלב הנכונה.
יצחק וקנין: בכל מקרה אני אומר לשר ולמנכ"ל: אנחנו פה באמת לעזור לכם בכל מה שאתם רוצים, ואני חושב שאתם רואים את זה.
יצחק וקנין: אנחנו פה באים מתוך הבנה שהדבר הזה הוא דבר שמדינת ישראל צריכה לשמור עליו, צריכה לעודד אותו, צריכה לסייע לו.
יצחק וקנין: כי זה לא דבר שהוא מובן מאליו.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת יצחק וקנין, דברי אלוהים חיים.
מיכל רוזין: טוב, תודה.
מיכל רוזין: אחרי חבר הכנסת יצחק וקנין קשה קצת.
מיכל רוזין: אני לא חקלאית, והצוות האחרון שהכרתי של משרד החקלאות ופיתוח הכפר היה בזמן השר ג'ומס, חיים אורון, בסוף שנות ה-90.
מיכל רוזין: אבל חברי אבו, אבשלום וילן פה.
מיכל רוזין: אני משתדלת שהוא יהיה – חבר הכנסת לשעבר – היועץ הפרטי שלי בנושא, אז כבר אנחנו במקום טוב.
מיכל רוזין: אני רוצה לומר בקצרה – אני לא אתייחס לזה, כי מחר בבוקר באמת בוועדה שלי מגיע שר החקלאות ופיתוח הכפר לוועדה לבחינת העובדים הזרים.
מיכל רוזין: אנחנו נדבר שם גם על הנושא של המכסות הראויות, וגם על הנושא של תנאים נאותים להעסקה: גם שהחקלאים יוכלו לעמוד בהם, כי זו גם בעיה מאוד קשה; וגם שהעובדים יזכו לתנאים ההולמים על פי החוק.
מיכל רוזין: אז אני לא אתייחס לכך בהרחבה, כי באמת הולך להיות דיון מאוד-מאוד ארוך בעניין.
מיכל רוזין: אני רוצה בעצם להעלות שלוש שאלות קצרות, ואשמח לשמוע את עמדתכם: אחת, נושא הדיג.
מיכל רוזין: אני ראיתי שאתם עומדים להעלות פה, בוועדה, חלק מהעניין.
מיכל רוזין: אני חושבת שכל נושא הדיג דורש הסדרה במדינת ישראל.
מיכל רוזין: אני חושבת שהדיג במידה רבה חיסל את הדגה כמעט במדינת ישראל מכיוון שאין הסדרה, ואני חושבת שאנחנו בוועדת הכלכלה צריכים להידרש לזה.
מיכל רוזין: בסוגריים אני אגיד שהוגשה עכשיו תביעה נגד דייגים – זה לא קשור למה שאמרתי לגבי הסדרה, אבל הוגשה תביעה נגד דייגים.
מיכל רוזין: בזמנו, אם אתם זוכרים את הסיפור של השייטת עם הקישון, אותם חיילי שייטת שחלו בסרטן, אז אותו דבר, אותה תופעה קרתה גם אצל דייגים, היא פשוט לא קיבלה את אותו פרסום.
מיכל רוזין: והם תבעו את החברות.
מיכל רוזין: הם לא הצליחו בתביעה שלהם, אבל עכשיו החברות, הטייקונים, תובעים את הדייגים.
מיכל רוזין: אני מציע שמשרד החקלאות יכיר את הנושא ויידרש גם להגנה אפרופו על הדייגים בעניין הזה, כי באמת רבים מהם כבר נפטרו ומדובר במשפחות.
מיכל רוזין: אני רוצה לומר שלמרות מה שאמרת אני חושבת שנכון יהיה, וזה כן לפתחנו ובידינו, להביא לוועדה שתתכנס היום בצהריים, וממשיכה להתכנס לנושא ועדת המזון ומחירי המזון, אני חושבת שחשוב שנייחד לפחות דיון אחד, אם לא יותר מכך, על הנושא של התוצרת החקלאית.
מיכל רוזין: להבין איפה הרווחים.
מיכל רוזין: אנחנו רואים את זה בכל מקום, זה לא רק בתוצרת החקלאית.
מיכל רוזין: אנחנו רואים את ההבדל בין המפעל המייצר, ואיך זה בסוף נמכר לצרכן, וזה חשוב לראות את נתח הרווחים הזה.
מיכל רוזין: אני רוצה לומר שאני מודאגת כשוק מקומי – מה הולך לשוק המקומי ומה יוצא לייצוא.
מיכל רוזין: לא פעם מתוך היכרות עם חקלאים אני יודעת שהתוצרת האיכותית יותר יוצאת החוצה לייצוא, בעיקר לאירופה, והפחות איכותית נשארת לנו, לשוק הישראלי.
מיכל רוזין: וגם בנושא ההדברה: מה שמוציאים לאירופה הרבה יותר מוגבל מאשר מה שנשאר פה, בישראל.
מיכל רוזין: זו שאלה.
מיכל רוזין: אני אשמח לשמוע על הנושא הזה.
יאיר שמיר: כל הייצור רק 5%.
יאיר שמיר: את זוכרת - - -
מיכל רוזין: כן, אבל אני יודעת שיש הבדל.
יאיר שמיר: כל הייצור הוא 5% - - -
מיכל רוזין: גם כשעזרתי באריזת תותים, אז אמרו לי: זה הטובים, תשימי לאירופה, לייצוא; ואת הקטנים תשימי - - -
אבישי ברוורמן: זה בטל בשישים.
מיכל רוזין: הלוואי שיהיה יותר.
מיכל רוזין: הנושא האחרון שאני חושבת שחשוב להעלות פה על השולחן, ואני לא יודעת; הבנתי שדובר על כך – קיבלתי טיפ שדובר על כך בתחילה, ואני מתנצלת על האיחור – על העברת הסמכויות בנוגע לחוק צער בעלי חיים למשרד להגנת הסביבה.
מיכל רוזין: אני מבינה שראש הממשלה מינה ועדה לבחינת האחריות המיניסטריאלית בעניין הזה.
מיכל רוזין: אני חושבת שיהיה נכון למשרד החקלאות ופיתוח הכפר לאפשר את העברת הסמכויות האלה למשרד להגנת הסביבה בגלל שיש - - -
יצחק וקנין: לא יהיו חקלאים, לא יהיו חקלאים.
יצחק וקנין: אל - - -
מיכל רוזין: זה לא קשור.
מיכל רוזין: זה ממש לא.
<קריאה: לא נשארו בכלל סמכויות במשרד החקלאות ופיתוח הכפר - - -
יצחק וקנין: לא יהיו חקלאים במדינת ישראל.
מיכל רוזין: למה שלא יהיו חקלאים בגלל זה?
יצחק וקנין: לא יהיו חקלאים.
<קריאה: - - - הפוך – לתת לו סמכויות - - -
מיכל רוזין: בגלל שישמרו על צער בעלי חיים אז לא יהיו חקלאים?
מיכל רוזין: מה שאתה אומר עוד יותר מפחיד אותי.
אבישי ברוורמן: טוב, רבותיי, תודה רבה.
מיכל רוזין: אז אני אשמח לשמוע גם בנושא הזה.
אבישי ברוורמן: אני מודה לחברת הכנסת מיכל רוזין.
אבישי ברוורמן: אנחנו פותחים, נרשמו.
אבישי ברוורמן: אני מבקש רק שכל אחד, יש פה אנשים כל כך מנוסים.
אבישי ברוורמן: אנחנו פה בעד החקלאות.
אבישי ברוורמן: אין לי ספק שישראל צריכה חקלאות מכל הסיבות שנאמרו כאן.
אבישי ברוורמן: אני חושב שזה עצוב מה שנאמר, שצעירים יותר ויותר לא ממשיכים כי הם לא רואים בזה הכנסה.
אבישי ברוורמן: אני כבר אמרתי לפני שנים שהסיפור של העובדים הזרים זו שערורייה.
אבישי ברוורמן: כי בנושא הזה ברור שהיה צריך לעשות הקצבה מתאימה, שבמונח הכלכלי זה מוצר משלים.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, ככל שיש עובדים זרים שנכנסים, הם מביאים תעסוקה לעובדים נוספים ישראלים בעקיפין.
אבישי ברוורמן: ולכן הזיגזג הזה שבא מכל מיני גישות פופוליסטיות - - -
יצחק וקנין: אדוני היושב ראש, את הגברת מעין נשר לקחתי לחממות, אני ומר אבשלום וילן וסגן שר האוצר אז, לקחנו אותה לחממות בדרום כדי שתרגיש את החום – האם ישראלי ייכנס לחממה הזאת ב-40 מעלות, ב-42 מעלות, בקיץ.
אבישי ברוורמן: לא נכנסים.
אבישי ברוורמן: ולכן לפעמים כשיושבים פה אנשים, אנשים שעושים לי, אני לא יודע, פרופסורים גדולים, ועושים, איך אומרים – נשנה קצת את המחיר ויבואו הדברים האלה.
אבישי ברוורמן: הדבר הזה פגיעה, ואני מקווה שעכשיו באמת תהיה יציבות בנושא הזה כדי שהדברים יקרו.
אבישי ברוורמן: אני מבקש מכל האנשים פה לחדד.
אבישי ברוורמן: יושבים פה - - -.
אבישי ברוורמן: מה הבעיות האמיתיות?
אבישי ברוורמן: מה אתם רוצים?
אבישי ברוורמן: מה אתם מבקשים?
אבישי ברוורמן: כי השולחן פה יהיה שולחן פתוח, כדי שבסופו של דבר בשנה הקרובה אנחנו נעביר את הדברים כמה שיותר מהר אבל בהסכמה, ושהחקלאות תתחזק.
אבישי ברוורמן: מר אבשלום וילן, מזכ"ל התאחדות חקלאי ישראל.
אבשלום וילן: תודה, אדוני היושב ראש.
אבשלום וילן: אני אדבר כמעט בקודים מפאת קוצר הזמן.
אבשלום וילן: קודם כל, אני רוצה לברך את השר והמנכ"ל על הצגת התכנית.
אבשלום וילן: בגדול אנחנו מסכימים, כמובן.
אבשלום וילן: - - - שיש לא מעט גם מחלוקות, שאנחנו נציג אותן ו/או נתווכח עליהן, והן קשורות בהגדרה האסטרטגית שדווקא הופיעה במשרד, והיא בסופו של יום – משרד החקלאות ופיתוח הכפר עוסק בחקלאות הישראלית, אבל באורח טבעי כיוון שמוגדרת ההתיישבות וכולי הוא גם בעצם, במובן מסוים גם משרד החקלאים, ולא פעם על רקע זה יש התנגשויות.
אבשלום וילן: אנחנו, התאחדות חקלאי ישראל, רואים את התמונה הלאומית.
אבשלום וילן: אנחנו בהגדרה האיגוד המקצועי של חקלאי ישראל, וזה תפקידנו, ואנחנו גם נמשיך לעשות את זה.
אבשלום וילן: תראו, אמרו פה על המספרים.
אבשלום וילן: מר רמי כהן ציין בהתחלה וזה נכון – בשנות השמונים היו בישראל 50,000 חקלאים פעילים בעלי משקים.
אבשלום וילן: ירדנו היום ל-6,000.
אבשלום וילן: אתה יכול להסתכל על זה יותר, זה לא - - - מוסיף את המגזר הקיבוצי והמיעוטים וכולי, אתה יכול להגיד שבדרג הראשוני יש 15,000, ואחרי זה מתווספים עוד כ-60,000, ועוד העובדים הזרים; ולזה, עם העקיפין, בתי האריזה וכולי, אתה מגיע ל-250,000 מועסקים סביב החקלאות.
אבשלום וילן: עכשיו, למרות - - - 15,000 החקלאים, הירידה הגדולה – עד הדונם האחרון השטחים מעובדים.
אבשלום וילן: אל תקלו בכך ראש.
אבשלום וילן: משווים אותנו לאירופה ולארצות הברית ואני אגיד על זה משהו: תראו, ובעיקר במכסים.
אבשלום וילן: אנחנו במקום השלישי מלמטה בסבסוד שהמדינה נותנת לחקלאים.
אבשלום וילן: כל מערב אירופה הרבה מעלינו.
אבשלום וילן: בארצות הברית זה - - -
<מעין נשר: זה לא נכון.
אבשלום וילן: את אומרת "לא", בשביל זה נתווכח.
אבשלום וילן: נתווכח.
יאיר שמיר: - - - בחקלאות - - -
אבישי ברוורמן: הגברת מעין נשר, אני אתן לך.
אבישי ברוורמן: רבותיי, כל אחד ידבר.
אבישי ברוורמן: אמרתי, בכנסת מדברים אנשים.
אבישי ברוורמן: יש אנשים שאומרים לפעמים גם דברים לא נכונים, כולל חברי כנסת, כולל שרים.
אבישי ברוורמן: לכן, מה שאני מבקש - - -
אבישי ברוורמן: ולכן הגברת מעין נשר, אני רוצה שתתייחסי.
אבישי ברוורמן: אני אתן לך את ההתייחסות לכל הנושאים האלה.
אבישי ברוורמן: אנא, תירשמי, ולקראת - - -
אבשלום וילן: בקצרה עכשיו, בנקודות, אחרי שאמרתי את זה אני רוצה להשיב - - -.
אבשלום וילן: אתה שאלת לגבי הרפתות הקטנות.
אבשלום וילן: אני חושב שאנחנו צריכים להגיע לאיזון נכון כי יש פה בעיה.
אבשלום וילן: אין כמו ענף הרפת שמחזיק אדם במקום.
אבשלום וילן: ובכל העולם יודעים את זה.
אבשלום וילן: ובגרמניה ובצרפת הרפתות הן כמעט רק קטנות.
אבשלום וילן: ופה אתה יכול להגיד: במדינת ישראל, בעשר רפתות - - - לכסות את כל התוצרת, אבל אתה משלם מחירים גבוהים מאוד בתחום פיזור האוכלוסייה, וההיסטוריה וכולי.
אבשלום וילן: ולכן צריך להגיע למודל נכון.
אבשלום וילן: הכיוון כרגע נקבע.
אבשלום וילן: צריך להקפיד עליו.
אבשלום וילן: אסור לתת למושבניקים לצאת במובן, אלא אם מישהו אומר: - - - לסוף הדרך.
אבשלום וילן: אבל מצד שני גם צריך לאפשר את מה ששאלת את הייחודיים.
אבשלום וילן: כי הייחודיים הם תשובה, ובתקנות ביום חמישי יש גם פתרון – מעל מספר מסוים באישור השר.
אבשלום וילן: הכיוון הוא נכון.
אבשלום וילן: הכיוון הוא נכון, וצריך להמשיך בו.
אבשלום וילן: גם לגבי הרגולציה, אני לא יודע למה התכוונת.
אבשלום וילן: אני רוצה לענות לחברת הכנסת מיכל רוזין: אני חושב שזו טעות הכי גדולה.
אבשלום וילן: זה פופוליסטי.
אבשלום וילן: בואו נגיד את האמת: הרצון הזה, צער בעלי חיים, להוציא למשרד להגנת הסביבה זה פופוליזם נטו.
אבשלום וילן: מ-50 המדינות המתקדמות בעולם, ב-48 מתוכן השירותים הווטרינריים וצער בעלי החיים נמצאים באותה יד, וזה לא במקרה.
אבשלום וילן: אני יכול לתת לך 1,001 דוגמאות מה יצא כאשר מהלך פופוליסטי כזה יקרום עור וגידים – נתווכח על זה.
אבשלום וילן: אני יכול להגיד דבר אחד: דיברתם פה על חומרי הדברה?
אבשלום וילן: חברת הכנסת מיכל רוזין, אנחנו הרבה מאחורי זה.
אבשלום וילן: אנחנו, בתחום של ההדברה הביולוגית מקום ראשון בעולם.
אבשלום וילן: אנחנו הוצאנו, הוצאנו הרבה מאוד רעלים מתוך המשחק.
אבשלום וילן: באים מכל העולם לראות מה עשינו פה.
אבשלום וילן: אז אנחנו לא צריכים הטפות מוסר איפה אנחנו בקטע הזה.
אבשלום וילן: גם אין דבר כזה יצוא, זה נכון.
אבשלום וילן: הסחורה הטובה היא 20%, לא הולכת לייצוא.
אבשלום וילן: אני עובר לנקודה העיקרית: היתרון הגדול שלנו הוא בתחום המחקר והפיתוח.
אבשלום וילן: אין חוכמות.
אבשלום וילן: יושב פה המדען הראשי, יושבים - - -.
אבשלום וילן: החיבור בין המחקר והפיתוח, בין שירות ההדרכה, ובין החקלאים – זאת נוסחת הקסם של ההצלחה של החקלאות הישראלית.
אבשלום וילן: על זה צריך להמשיך לעבוד.
אבשלום וילן: את זה צריך למנף.
אבשלום וילן: אני אתן לך שתי דוגמאות ובזה אני מסיים: אתמול היינו במשתלת שורשים במבטחים, עין הבשור.
אבשלום וילן: לא יודע אם ראיתם פעם, אתם אוכלים אבטיחים, דיברת על מלפפונים.
אבשלום וילן: אתה יודע איך חלק גדול מהמלפפונים גדלים היום?
אבשלום וילן: זה הרכבה.
אבשלום וילן: לוקחים כנה של דלעת, בכמה ימים, שמים עליה את העלה של המלפפון, ואתה בעצם יושב על שורש של דלעת, ורוב האבטיחים שאתה אוכל זה ככה, וזה פטנטים ישראלים.
אבשלום וילן: תלכו לראות.
אבשלום וילן: אמר לי מר מאיר צור, - - - סיפרתי לו.
אבשלום וילן: אמר: מר אבשלום וילן, מה אתה מספר לי?
אבשלום וילן: רוב השתילים שאני שותל באים משם.
אבשלום וילן: אז רק תראו את זה בעיניים ותבינו.
אבישי ברוורמן: איזו יצירתיות - - -
אבשלום וילן: תלכו.
אבשלום וילן: אני מציע לך, אדוני היושב ראש, קח את הוועדה לחברה שנקראת Evogene, בקריית המדע ברחובות.
אבישי ברוורמן: אתה יודע, נעשה את זה.
אבישי ברוורמן: תרשמי.
אבישי ברוורמן: אנחנו נעשה בסיבוב - - -
אבשלום וילן: היא עושה תחומים של השבחה גנטית.
אבשלום וילן: מדברים על משבר מזון בעולם.
אבשלום וילן: היא שווה היום 300 מיליון דולר בבורסה האמריקאית.
אבשלום וילן: בתחום פיתוח הזרעים וההשבחה - - - ההשבחה הגנטית אנחנו מובילים.
אבשלום וילן: כל חברות הזרעים באות הנה.