GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גילה גמליאל: "- - יוקצה באותו מועד שטח פרסומי המהווה שליש משטח הפרסומת למשרד הבריאות לשם פרסום הסברים בדבר נזקי העישון על פי נוסחי פרסום שונים ומתחלפים מעת לעת, על פי הסמכת שרת הבריאות ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
גילה גמליאל: משרד הבריאות יהיה רשאי להורות מעת לעת על פרסום מרוכז של שטחי הפרסום" - כלומר, את השליש הם יוכלו לאגור לפרסום יותר גדול – "על שטחי פרסום שנצברו ולא מומשו.
גילה גמליאל: לא יעשה אדם במהדורה אחת של עיתון אחד יותר מפרסומת אחד לאותו שם מסחרי".
<איתי עצמון: מי מממן את הפרסום של משרד הבריאות?
גילה גמליאל: העיתון.
<איתי עצמון: כלומר, העיתונים יקצו בחינם למשרד הבריאות את השטח לפרסום.
רוברט אילטוב: לא את הפרסום, את השטח.
גילה גמליאל: את שטח הפרסום העיתון יקצה.
<מיכל גולדברג: איך החוק יכול להקצות שטח לפרסום?
גילה גמליאל: מה הבעיה?
<מיכל גולדברג: בחוק את מחייבת עיתון להקצות?
<רוני גמזו: משרד הבריאות לא מעוניין בשטח הפרסום הזה, במיוחד שהוא ימומן מחברות טבק.
<רוני גמזו: המימון המתגלגל יהיה מחברות הטבק.
<רוני גמזו: שיהיה לך ברור – העיתון יבקש מחברת הטבק 130% עבור הפרסום שלהם.
<רוני גמזו: משרד הבריאות לא מעוניין.
<רוני גמזו: אנחנו לא מעוניינים.
<רוני גמזו: אנחנו נשים שם בלוק שחור.
<רוני גמזו: לפרוטוקול - לא נשתמש בשטחי הפרסום האלה, לא מעוניינים בזה.
<רוני גמזו: אל תעשו אתנו עסקים, לא רוצים את זה.
יעקב ליצמן: משרד הבריאות לשעבר כן מעוניין, אדוני.
<רוני גמזו: לשעבר – כן; הנוכחי – לא.
יעקב ליצמן: בסדר, אז יש חוקים.
יעקב ליצמן: עם כל הכבוד, מי שמכריח זה אני ולא אתה.
יעקב ליצמן: אני חבר כנסת, אנחנו החוקים.
<רוני גמזו: אבל אני אמור לבצע, ואני אומר לעיתונים - - -
יעקב ליצמן: כשעבדתי אצלך אז אתה קבעת; כרגע אתה עובד אצלי, ואני המחוקק, עם כל הכבוד.
<רוני גמזו: אני רק מצהיר לפרוטוקול שמשרד הבריאות לא מתכוון להשתמש בשטחי הפרסום האלו, הם שטחי פרסום שנקנים - - -
יעקב ליצמן: עם כל הכבוד, אתה יכול להגיד ככה, אני יכול להגיד אחרת.
<רוני גמזו: אני לא מתכוון להשתמש בשטחי הפרסום הללו.
<רוני גמזו: שימו שם הודעות פרסום של חברי ועדת הכלכלה.
אבישי ברוורמן: רבותי, סליחה - - -
יעקב ליצמן: אם הכנסת תחייב אותך, אתה תצטרך לעשות את זה.
יעקב ליצמן: זה החוק, אתה לא מעל החוק.
יעקב ליצמן: אם נחליט בוועדה שאתה הולך לפרסם פרסום נגד העישון אתה תצטרך לעשות את זה, ולא יעזור לך.
יעקב ליצמן: אני לא אוהב את זה שאתה אומר שאתה לא - - -
<רוני גמזו: הרב ליצמן, אני לא מעל החוק.
<רוני גמזו: זה ברור.
יעקב ליצמן: או, סוף-סוף.
יעקב ליצמן: למדת.
אבישי ברוורמן: רבותי, אצלי השעה 10:56.
אבישי ברוורמן: קודם כול, פרופסור גמזו, אני מכבד אותך, אני מכבד את המאבק - - -
יעקב ליצמן: אין מי שמכבד אותו יותר ממני.
יעקב ליצמן: אני מיניתי אותו.
<רוני גמזו: ואני מכבד את כולכם.
אבישי ברוורמן: אבל אתה צריך ללמוד את הגבולות שלך.
אבישי ברוורמן: אתה פקיד, ברגע שנעביר מה שנעביר, ויש לך שרה שהיא חברת כנסת - אתה תציית.
אבישי ברוורמן: אם החוק הוא חוק.
אבישי ברוורמן: הכבוד שלי אליך גדול.
אבישי ברוורמן: אני אולי יותר קיצוני מרוב חברי הכנסת בנושא העישון ואתך, אבל מה שעשית עכשיו - אסור לפקיד ציבור להגיד, כי החוק יעבור כאן אתה תבצע אותו, כי זה חוק במדינת ישראל.
אבישי ברוורמן: אני מבקש מחברת הכנסת גמליאל והאחרים, אני חושב שיש פה פשרה.
אבישי ברוורמן: אני עוצר את הדיון ללא הצבעה כי אני מפא"יניק ואני רוצה שנגיע להסכמה.
אבישי ברוורמן: רבותיי, אני מתנצל על האיחור.
אבישי ברוורמן: אנחנו פותחים את הישיבה טיפה באיחור.
אבישי ברוורמן: רבותיי, אני קודם כל מקדם בברכה את כבוד השר, השר יאיר שמיר, והמנכ"ל רמי כהן.
אבישי ברוורמן: כמובן, את חבר הכנסת יצחק וקנין.
אבישי ברוורמן: כל המכובדים שנמצאים כאן.
אבישי ברוורמן: אנחנו נפתח.
אבישי ברוורמן: שוחחתי עם השר יאיר שמיר אתמול.
אבישי ברוורמן: מה שהשר יאיר שמיר והמנכ"ל רמי כהן יציגו בקצרה את הדברים המרכזיים לגבי המצב הנוכחי של משק החקלאות בישראל; החזון שהם רוצים להוביל בחמש השנים הבאות; מה שיהיה על הפרק מבחינת החוקים בעבודה, כדי שכל החברים שיושבים מסביב לשולחן יידעו לאיפה אנחנו הולכים ונעבוד.
אבישי ברוורמן: כי לצערי בעבר, גם מניסיוני בשבע וחצי שנים בכנסת, גם כשר, בישיבות ועדות הכספים והכלכלה, בדרך כלל מה שקורה, באים עם שליפות ברגע האחרון בחלק מהדברים, ולכן אני מאוד שמח שפה תוצג לפחות תכנית ודרך כדי שכולנו, לא כמו שקורה עכשיו, ברגע האחרון אנשים יגיעו.
אבישי ברוורמן: אני מעלה כבר בפתיחה כמה נקודות שהשר והמנכ"ל וכמובן כל הציבור יתייחס אליהם, כי בסופו של דבר כולם רוצים פה להגיע לתוצאות שתהיינה חיוביות לחקלאות ולחקלאים בישראל, כולל גם לצרכנים בישראל שצורכים מוצרי חקלאות.
אבישי ברוורמן: ובין מספר השאלות שאני מציג, ואני בטוח שהשר וכולכם תתייחסו, זה השאלות הבאות: קודם כל, מסמך מאוד יפה של מרכז המחקר והמידע.
אבישי ברוורמן: עמי ומר ויקטור פתאל כתבו את המסמך.
אבישי ברוורמן: המסמך הזה, שאני לא יודע, הגברת לאה ורון, הוצג לחברים - -
<לאה ורון: הועבר לחברי הכנסת.
אבישי ברוורמן: - - הועבר לחברי הכנסת.
אבישי ברוורמן: באופן כללי, אני מסכם, סך הכול לגבי החקלאות, אם אנחנו רואים את התהליך יותר ויותר, העשור האחרון ויותר, הפריון די נמוך ורווחת החקלאות נשחקת; יש ירידה במספר המועסקים הישראלים; ובמקביל יש עלייה חדה בתקציב התמיכות בחקלאות של 223% – מ-291 מיליוני שקלים ב-2012 ל-240 מיליוני שקלים ב-2013.
אבישי ברוורמן: זה ברור שהענף זקוק באמת להשקעות במחקר ופיתוח, מכונות.
אבישי ברוורמן: הוא צריך לעזרה גם כדי שיהיה גם משק של קטנים ובינוניים, הם - - - גם לגיבוי, כדי שתהיה לנו אותה חקלאות מפוארת.
אבישי ברוורמן: כי אני בתור אדם שניהל פעם את המדיניות החקלאית של הבנק העולמי, מדינת ישראל תמיד הייתה פאר, ורוב האנשים שגם יעצו לבנק היו מטובי האנשים בישראל, ולכן החקלאות פה היא כוח גדול, אבל המצב הזה הוא מצב שדורש תיקון.
אבישי ברוורמן: במסגרת הרפורמות שמגיעות אלינו לפתח ושהשר מוביל, יש לי מספר שאלות שלא רק לעכשיו, הן גם יהיו במהלך הדיונים שיגיעו, חלק מהן אולי יכלו להיפתר קודם כל בהסכמה, אבל לעיתים, לצערי, כמו שאמרתי, דברים לא מגיעים להסכמה ואז הם מגיעים ברגע האחרון, ויוצרים תהליך שהוא אולי לא התהליך הכי בריא, שלהבא אני מקווה שישתפר.
אבישי ברוורמן: וארבע השאלות – מר רמי כהן, אתה תשים לב לשר או מי שאחראי מטעמך – שבמשך הדיון הזה אני אבקש שכבוד השר יתייחס ואחרים: האם הרפורמה, תקנות משק החלב שמונחות על שולחן הוועדה, לא יביאו להשתלטות של גורמים כלכליים גדולים שינהלו שותפות פיקטיביות, ויהרסו את הרפתות הקטנות, הבינוניות, המשפחתיות?
אבישי ברוורמן: למשל: מדוע מבקשים לייצר שותפות של רפתות במרחק של 30 קילומטר אחת מהשנייה?
אבישי ברוורמן: שאלה שנייה: כבוד השר, מה מהפעולות שאתה עושה על מנת להקטין את הרגולציה?
אבישי ברוורמן: אנחנו יודעים שברור שבמשק חקלאי צריך מכסות ותיאום, אבל לעיתים עודף רגולציה בהרבה מאוד דברים הוא סך הכול גם בעייתי.
אבישי ברוורמן: ובמקרה הזה בנושא המשחטות, הן בנושא הגנת הסביבה, בדיקות משנה, בדיקות בשער העיר ופיקוח וטרינרי.
אבישי ברוורמן: הטענות שהועברו אליי הן שבגלל עודף רגולציה מוטלת כאן עלות גם על הצרכן וגם על החקלאי.
אבישי ברוורמן: שאלה שלישית: שמענו אתמול, היו פה איזה מסיבות עיתונאים ורעש, שהוטל אתמול פיקוח גם על הגבינה הלבנה והשמנת המתוקה.
אבישי ברוורמן: האם לא נכון לשנות את נושא הפיקוח, כי במבנה הנוכחי הצרכן משלם מחיר גבוה מדי?
אבישי ברוורמן: המחלבות מודות שהן נותנות הנחות לרשתות השיווק שאינן מגולגלות לצרכן.
אבישי ברוורמן: מדוע לא לקבוע גם את המחיר שבו מוכרת המחלבה – תנובה, טרה, עכשיו גם שטראוס – לרשת השיווק?
אבישי ברוורמן: חלק אנחנו נעלה את זה גם בנושא המזון.
אבישי ברוורמן: והנקודה האחרונה, כבוד השר: הדו"ח של ה-OECD שמוזכר במסמך של מרכז המחקר והמידע, שהועבר לקראת הדיון, טוען שמבנה התמיכות לחקלאות בישראל – ופה אני בא לנקודה שאמרתי קודם – באמצעות הגנה על מחיר מכסות ומכסים גורם להתייקרות הירקות והפירות ומוצרים המבוססים על ענפי חקלאות נוספים במחיר לצרכן.
אבישי ברוורמן: עוד פעם, מכיוון שגם ה- OECDשם את זה בנקודה הזאת, זה שווה התייחסות.
אבישי ברוורמן: אלה הדברים.
אבישי ברוורמן: הבמה שלך.
יאיר שמיר: תודה, חבר הכנסת אבישי ברוורמן.
יאיר שמיר: אני שמח על ההזדמנות להציג את עבודת המשרד בפני הוועדה.
יאיר שמיר: אין זה סוד שזה הבית הפרלמנטרי, הייתי אומר, של החקלאים, של החקלאות, ולא בכדי אנחנו מרגישים פה טוב.
יאיר שמיר: לא בגלל שזה הכול יש פה יסמנים, ההיפך הוא הנכון.
יאיר שמיר: אנחנו פה לומדים, לומדים לא מעט, וגם משנים לא מעט ממה שהתכוונו מלכתחילה, ואני רואה את זה כברכה ולא כמטלה.
יאיר שמיר: ההיפך הוא הנכון.
יאיר שמיר: אני בא הנה, ואתה יודע את זה, בשמחה וברצון, גם אם יש פה ביקורת וגם אם יש פה צעקות לפעמים, אבל בסופו של דבר אנחנו - - -, אנחנו, הרשות המבצעת אל הרשות המחוקקת והמפקחת עלינו, בידיים נקיות, ורוצים לצאת עם ידיים, עם יבלות, אבל שעשו, הניבו תוצרת, ואני מניח שנתחלק בפירות ביחד.
יאיר שמיר: יש - - - גם הזדמנות - - - פה ושם את ההישגים של המשרד שאנחנו גאים בהם, אבל בהחלט אנחנו רוצים בהחלט לדון פה לגופם של דברים.
יאיר שמיר: אנחנו נענה על כל ארבעת השאלות שהצגת, אבל אם תאפשרו לנו רק לעשות הצגה אחת קונקרטית, - -
יאיר שמיר: - - ואחרי כן נתייחס שאלה-שאלה, ואחר כך כמובן הדיון יהיה פתוח.
יאיר שמיר: אנחנו מחפשים דרך למצוא את האיזון בין החקלאי לבין הצרכן הסופי, ובדרך לכל אורך שרשרת הערך הזאת, שרשרת המזון הזאת, יש לא מעט דילמות לא פשוטות, וחלק מתבטאות גם בשאלות שהצגת: מצד אחד אתה רוצה להתייעל, אבל על חשבון מי ההתייעלות?
יאיר שמיר: מצד שני, אתה רוצה לשמור חקלאות, אתה רוצה לקיים התיישבות, אתה רוצה לקיים חברה בריאה, גם מבחינת המזון שהיא אוכלת אבל גם מבחינת ערכיה.
יאיר שמיר: שהרי לא הכול במחיר הקוטג', עם כל הכבוד לכולם.
יאיר שמיר: אז אני אשאיר את הבמה למר רמי כהן, ידידי, ואנשי הצוות.
יאיר שמיר: וכל מי שפוגש אותי אני אומר לו: אתה מדבר איתי, אתה מדבר עם מר רמי כהן, אתה מדבר עם אותו אדם.
יאיר שמיר: כי יש לנו - - - והצוות היא להשיג את היעד לטובת מדינת ישראל וזו מטרתנו.
יאיר שמיר: אז מר רמי כהן, בבקשה.
<רמי כהן: בוקר טוב, אדוני היושב ראש, חברי הכנסת יצחק וקנין וחמד עמאר שעוזרים לנו מאוד בתהליך העבודה, כל הארגונים של החקלאים שמיוצגים פה.
<רמי כהן: אנחנו נציג פה בקצרה את המשרד, ואת הישגיו, ואת תכניותיו לעתיד, ונאפשר ליותר אנשים לשמוע את דעותיהם כדי לראות מה עוד אנחנו יכולים לעשות.
<רמי כהן: החזון של המשרד כפי שהוגדר מדבר על ארבעה דברים מרכזיים: אחד, חיזוק ההתיישבות ברוח ערכי הציונות; השני, שמירה על אדמות המדינה ומשאביה; השלישי, אספקת מזון טרי ואיכותי; הרביעי, למנף את היתרון היחסי של חקלאות ישראל לטובת כלכלת ישראל.
<רמי כהן: קצת נתונים שרלוונטיים לסוף 2012; להערכתנו, ב-2013 הם טיפה יותר גבוהים, אבל ערך הייצור החקלאי הוא בסדר גודל של כ-30 מיליארד שקל, שמתוכם אנחנו מייצאים מזון טרי בסדר גודל של כחמישה וחצי מיליארד שקל.
<רמי כהן: המשקל של הייצוא הטרי מכלל הייצור הוא 19%, אבל בייצוא אנחנו חלשים מאוד – אנחנו משהו כמו 1.8% מסך הייצוא הישראלי, וזה נושא שאנחנו נותנים עליו את הדעת איך לשפר את היכולת שלנו בייצוא.
<רמי כהן: העשייה שלנו מתאפיינת בראייה חדשנית.
<רמי כהן: אנחנו מנסים למנף את המו"פ החקלאי; לטפל בבריאות הציבור כערך עליון; לעסוק בהערכת סיכונים וניהול סיכונים, מה שלא עשינו בשנים הקודמות; ולטפל ביצירת דור המשך במסגרת חינוך לחקלאות, ובעניין הזה שוב נרחיב.
<רמי כהן: לגבי המו"פ החקלאי: השר הגדיר בתחילת דרכו, שהיא לפני כשנה במשרד, שאנחנו צריכים להסתכל קדימה, שנים קדימה, ולראות איפה אנחנו יכולים לתרום ברמה הלאומית בצורה מיטבית, והחלטנו לשים הרבה משאבים: אם זה מבחינת כסף, ואם זה מבחינת תשומת לב של מנהלים, ואם זה מבחינת כמות החוקרים שלנו – למנף את המו"פ החקלאי.
<רמי כהן: הלכנו על תכנית קנדל שהיא תכנית משולבת עם פרופסור יוג'ין קנדל, עם משרד הכלכלה, עם משרד האוצר, ואנחנו הקמנו קרן שתאסוף 311 מיליון שקל בחמש השנים הקרובות, והיא תהיה בסיס לאיסוף כסף נוסף, תקציב נוסף - - -
אבישי ברוורמן: מר רמי כהן, מה זה "תאסוף"?
אבישי ברוורמן: אין תקצוב לזה, אגב?
<רמי כהן: יש תקצוב שהוא חמש שנתי, שבכל שנה אנחנו שמים כמה עשרות מיליונים ביחד.
<רמי כהן: השנה זו השנה הראשונה - - -
אבישי ברוורמן: ויש התחייבות של משרד האוצר וזה סגור.
<רמי כהן: יש התחייבות של משרד האוצר, יש התחייבות של משרד הכלכלה, ושל פרופסור יוג'ין קנדל, וזה נושא סגור.
<רמי כהן: משרד האוצר בפנים.
<רמי כהן: אני בכלל רוצה להגיד מילה לגבי משרד האוצר.
אבישי ברוורמן: מי ממשרד האוצר נמצא פה היום?
<מעין נשר: אני.
<רמי כהן: מעין נשר מאגף התקציבים.
<רמי כהן: אנחנו מרגישים טוב מאוד עם משרד האוצר.
<רמי כהן: אנחנו יודעים לעבוד איתם ביחד.
<רמי כהן: הם רואים יחד איתנו, עין בעין, את ההתפתחות קדימה, ונוח לנו מאוד שיתוף הפעולה הזה.
<רמי כהן: במקביל, אנחנו רוצים להקים קרן יוזמה לחקלאות.
<רמי כהן: כפי שבשנות ה-80 הייתה קרן יוזמה שעזרה לכל תעשיית ההייטק, אנחנו כרגע עובדים על הקמה של קרן יוזמה שתאפשר למשקיעים שונים להביא רעיון, להביא כסף - - -
אבישי ברוורמן: על איזה סדר גודל מדברים כאן?
<רמי כהן: אנחנו מעריכים שזה יהיה סדר גודל של מאות מיליונים, וסדרי גודל של עשרות - - -
אבישי ברוורמן: זה בשיתוף עם הבנקים?
אבישי ברוורמן: היוזמה לא הייתה עם בנק לאומי, נדמה לי או משהו?
<רמי כהן: לא, לא.
אבישי ברוורמן: איך זה היה?
יאיר שמיר: הממשלה הביאה בערך 100 מיליון דולר, חילקה אותם לכמה קרנות – 12 מיליון דולר לכל קרן.
יאיר שמיר: והיפה ביוזמה זה שמי שניהל את ההשקעות ואת הבדיקה זה בעצם המשקיעים עצמם, והייתה אופציה למשקיעים לקנות את המדינה ב-ground floor.
אבישי ברוורמן: אז מדברים על אותו סדר גודל.
<רמי כהן: על אותו סדר גודל.
יאיר שמיר: אני מניח - - -.
יאיר שמיר: לא צריך כל כך הרבה בחקלאות.
<רמי כהן: ובהתחלה אנחנו נעשה את זה יותר מדורג.
<רמי כהן: בהתחלה יהיה קצת פחות, לאחר מכן נדע.
אבישי ברוורמן: מתי מחליטים על זה?
<רמי כהן: אנחנו התחלנו זה עתה את העבודה, אז אני מעריך שסדר גודל של בין שלושה לשישה חודשים נוכל להגיע לתוצאות.
אבישי ברוורמן: אז אנחנו נשמח מאוד לראות במושב הזה כבר.
<רמי כהן: בוודאי.
<רמי כהן: החלק השלישי זה שאנחנו מקימים פארק agro-tech.
<רמי כהן: אנחנו רוצים בקמפוס שלנו, שהוא קמפוס יפה מאוד באזור בית דגן, לאפשר לגופים חיצוניים לבוא, ולפתח ולייצר על בסיס אמצעי הייצור שיש לנו בקמפוס, שזה רפתות, לולים, מטעים שונים, לאפשר להם לפתח את המוצרים שלהם.
<רמי כהן: ואנחנו גם, ביחד עם מכון היצוא, שהוא שותף לתהליך הזה, נפעל לחיזוק היצוא של מדינת ישראל.
<רמי כהן: מילה לגבי בריאות הציבור: אנחנו, קודם כל, רוצים לעסוק במניעה.
<רמי כהן: יש שלושה תרחישי ייחוס עיקריים שהמדינה מתארגנת אליהם לחירום, שזה מלחמה, רעידת אדמה ומגיפות.
<רמי כהן: התחום הזה של המגיפות – ככל שאנחנו נשכיל לצמצם אותו אנחנו נעזור לכל המגזרים השונים, גם בממשלה וגם במגזר הפרטי.
<רמי כהן: זה יבוא לידי ביטוי בשירותים הווטרינריים שלנו, בהגנת הצומח, והקמנו לטובת העניין הזה גוף חדש שנקרא צוות ניהול משברים שלנו.
<רמי כהן: צוות ניהול המשברים ברמה של סמנכ"ל שיעסוק גם בתחום המניעה וגם בתחום ביצוע הטיפול בזמן אמיתי:
<רמי כהן: אם זה במתקפה של ארבה או אם זה במגיפה של שפעת עופות.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, יש אדם אחד שהוא - - -
<רמי כהן: יש אדם אחד שהוא המנהל, אבל מתחתיו יש שלושה אנשים נוספים שתקצבנו אותם השנה.
<רמי כהן: אנחנו רואים את זה בחשיבות.
<לאה ורון: זאת אומרת, יש כתובת.
אבישי ברוורמן: יש כתובת.
אבישי ברוורמן: זה מה שאנחנו אומרים – יש כתובת.
<רמי כהן: יש כתובת.
<רמי כהן: אגב, כבר באירוע האחרון של הסופה, הצוות הזה עבד ותרגל את עצמו על בסיס ראשוני.
<רמי כהן: בנושא בריאות הציבור למדנו גם שאנחנו, כמו בכל שאר הדברים, רוצים להקטין את העומס הבירוקרטי.
<רמי כהן: אנחנו מדברים על הקטנת העומס הבירוקרטי בכלל במשרד.
<רמי כהן: אנחנו מרגישים שיש לנו מקום עוד להשתפר בעניין הזה.
<רמי כהן: אבל בתחום בריאות הציבור, וזה עונה על אחת מהשאלות ששאלת מקודם, ביחד עם משרד הבריאות הלכנו למהלך משותף של להציק פחות לגופים המפוקחים: במקום שני רופאים, אחד של משרד הבריאות ואחד שלנו, צמצמנו את זה לאחד וחילקנו בינינו את כל המגזר.
<רמי כהן: ביטלנו נושא של בדיקות משנה.
<רמי כהן: אנחנו עושים ככל שניתן כדי להקל על היצרנים ועל הספקים למיניהם.
<רמי כהן: לגבי הערכת סיכונים וניהול סיכונים: המסגרות שמהן באנו, גם השר וגם אני, יודעות לעבוד עם בסיס מוצק של הערכת סיכונים: לראות איפה הסיכונים הצפויים לנו, איזה משאבים כדאי להשקיע בכל אחד, עלות מול תועלת בכל דבר, ולא להשקיע כל הזמן את כל היכולת התקציבית ואת כל תשומת הלב של המנהלים בדבר אחד.
<רמי כהן: אנחנו עושים הערכת סיכונים בתחומים השונים, ואנחנו משמשים כמשרת פיילוט למשרדי הממשלה בכלל, בתיאום עם משרד ראש הממשלה, להכניס את נושא הערכת סיכונם וניהולם במשרד החקלאות ופיתוח הכפר.
<רמי כהן: לגבי חינוך לחקלאות: לא סוד הוא שאין מספיק עובדים במגזר של החקלאות, ולא סוד הוא שהצד הערכי שבעניין הולך ופוחת.
<רמי כהן: ביחד עם הארגונים השונים אנחנו הולכים למהלך גדול של שיפור החינוך לחקלאות והרחבת החשיפה של בני הנוער לתחום.
<רמי כהן: לקחנו גם את נושא בתי-הספר המקצועיים, שהם בהנחיה של משרד החינוך - - -
אבישי ברוורמן: החקלאיים.
<רמי כהן: החקלאיים, שהם בהנחיה של משרד החינוך.
<רמי כהן: גם בתי ספר תיכוניים-עיוניים, גם בתי ספר רגילים יסודיים, ואנחנו פותחים שם מגמות, שיעשו בגרות חמש יחידות בתחומים של חקלאות: חלקם יהיה בחקלאות הקלאסית, וחלקם יהיה בפיתוח של טכנולוגיה חקלאית.
אבישי ברוורמן: כשאתה אומר את הדברים האלה, זה קורה?
<רמי כהן: זה כבר התחיל לקרות.
<רמי כהן: אנחנו מתואמים - - -
אבישי ברוורמן: תשלחו לנו איזה דיווח על זה, זה מאוד מעניין.
<רמי כהן: אנחנו נשמח לשלוח לכם דיווח.
<רמי כהן: למשל: בבתי הספר החקלאיים, לקחנו את בית הספר "מקווה ישראל" כפיילוט, ואנחנו עושים שם מספר דברים.
<רמי כהן: גם המדריכים שלנו מהמכון הוולקני באים לשם להדריך בני נוער; גם מביאים בני נוער למעבדות שלנו במכון הוולקני; גם הגדלנו להם את מכסות הביצים והחלב בלול וברפת כדי שיותר בני נוער ייחשפו לדברים האלה; ואנחנו, בבתי הספר החקלאיים, בטוחים שנוכל להרחיב את היריעה.
<רמי כהן: הלכנו גם לבתי ספר עיוניים רגילים.
<רמי כהן: יש לנו פיילוט בבית ספר במעלה אדומים.
<רמי כהן: לקחנו מגמה שלמה שהולכת לטכנולוגיה ורובוטיקה כדי לעשות שם חמש יחידות בבגרות.
<רמי כהן: העסק הזה עובד יפה מאוד, ואנחנו הולכים להרחיב את זה.
<רמי כהן: קשרנו קשרים עם אורט ישראל, ואנחנו נעשה את זה בשלושה בתי ספר בו זמנית במהלך שנת 2014.
<רמי כהן: לקחנו את כל המו"פים האזוריים שלנו – יש לנו שמונה כאלה – וחיברנו אליהם בתי ספר מהסביבה פלוס עמותות של מתנדבים, שבני הנוער יבואו לשם, ילמדו, יחוו את הדברים, יעבדו בשטח, ייחשפו לנושא של החקלאות.
<רמי כהן: ופה זה מוביל אותנו גם לנושא של יצירת דור המשך: אנחנו רואים שהולך ופוחת הדור.
<רמי כהן: אם לפני 10 שנים, 15 שנים, היו סדר גודל של 20,000 חקלאים, היום אנחנו מעריכים – אנחנו לא יודעים.
<רמי כהן: אנחנו ניכנס למפקד השנה – אבל אנחנו מעריכים שיש משהו בין 6,000 ל-10,000 חקלאים בלבד, מה שמחייב אותנו להשתמש בהרבה עובדים זרים, שאנחנו מאוד לא אוהבים את זה, אבל בלית ברירה – אני אגע בנקודה הזאת טיפה בהרחבה – אנחנו משתמשים היום בעובדים זרים.
<רמי כהן: ניקח לדוגמה את הערבה התיכונה, שטח של 120 קילומטר, שיושבים שם 2,500 מתיישבים, ויש לידם כ-2,500 עובדים זרים.
<רמי כהן: העובדים הישראלים לא כל כך רוצים לבוא לשם.
<רמי כהן: לגבי אמצעי הייצור: השר הנחה בתחילת דרכו לקחת את כל אמצעי הייצור של החקלאים ולחזק אותם: אם זה בנושא של הקרקע, מים, עובדים מקצועיים ובנושא של ההון.
<רמי כהן: בנושא של הקרקע: היום בערב, מועצת רשות מקרקעי ישראל תאשר – אחד הדברים היותר חשובים שעשינו במהלך החודשים האחרונים זה הרחבת השימושים החריגים בקרקע כדי שלחקלאים תהיה תוספת של מקורות תעסוקה.
<רמי כהן: הם לא יעסקו רק בחקלאות פרופר, אלא בדברים שמסביב: הם יעשו בתי אריזה, והם יעשו יקבים, והם יעשו בתי בד, והם יעשו ספורט, והם יעשו תיירות.
יאיר שמיר: - - -
<לאה ורון: השאלה אם השימושים החריגים הוגדרו, לא בגלל הנושאים - - - סופר-מרקט.
<רמי כהן: השימושים החריגים הוגדרו, ומועצת רשות מקרקעי ישראל היום בערב תאשר את זה בישיבתה, ואנחנו גאים על הצעד הזה כי הוא נראה לנו מאוד חשוב.
אבישי ברוורמן: כל מי שמבקר באירופה לא יודע שהיום, אתה הולך לצרפת וכל זה, זה הכול שילוב של תיירות, וחינוך, וחקלאות והמסביב.
<רמי כהן: ויחד עם זה, בנושא הקרקע אנחנו רוצים לעשות השנה עוד שלוש הרחבות של נחלות: בחבל אשכול, בערבה וברמת הגולן.
<רמי כהן: אנחנו רוצים להקים עוד מאות נחלות שתאפשרנה ליותר אנשים להשתקע בקרקע ולעבוד אותה.
<רמי כהן: בנושא המים: הלכנו לתהליך ראשון עם המים השפירים, וביחד עם רשות המים כבר הגענו להישג שממחר הוא תקף.
<רמי כהן: עשינו תכנון לשלוש שנים במים קדימה, מה שלא היה מקודם.
<רמי כהן: תוספת של 30% למכסת המים.
<רמי כהן: והמחיר – הורדנו את התעריפים א', ב' וג' רק לתעריף א' פלוס שלוש אגורות, כך שאנחנו מאפשרים פה אמצעי ייצור מרכזי לחקלאים בצורה מאוד משמעותית.
<רמי כהן: השנה אנחנו ניתן את הדעת על נושא השימוש במים קולחים, ועל הובלה למקומות שהמים לא כל כך מגיעים היום.
<רמי כהן: לגבי עובדים מקצועיים בחקלאות: דיברנו מקודם על חינוך הנוער, אבל בינתיים העובדים הזרים.
<רמי כהן: היה מתווה יורד שהממשלה החליטה עליו, מ-28,000 ל-18,000 עובדים.
<רמי כהן: היינו אמורים לרדת מחר ל-21,500 עובדים, ושר החקלאות ופיתוח הכפר בתיאום עם שר האוצר ושר הכלכלה הגיעו לתמימות דעים שאי אפשר לרדת, להמשיך את הירידה הזו.
<רמי כהן: נהפוך הוא – עצרנו את הירידה והוספנו 1,000 עובדים נוספים.
<רמי כהן: והחל ממחר, הראשון לחודש, יהיו 25,000 עובדים זרים, מה שייתן אוויר לחקלאים בצד של כוח האדם.
<רמי כהן: לגבי ההון: ברור לנו לגמרי שאמצעי הייצור של ההון הוא סופר חשוב.
<רמי כהן: עד היום חקלאים נהגו להשתמש בהון החוזר שלהם כדי לפתח ולהרחיב את היכולות המקצועיות שלהם.
<רמי כהן: הגענו לתובנה שחייבים לספק להם הון ממקור חיצוני.
<רמי כהן: ואנחנו הולכים למהלך גדול, שמשרד האוצר – אתמול שוחחתי עם המנכ"לית שלו – מברך על זה.
<רמי כהן: אנחנו הולכים לקחת את קנ"ט, שזה קרן נזקי הטבע, שתיכף אני אדבר עליה בכמה מילים, ויש בה סדר גודל של כ-700 מיליון שקל.
<רמי כהן: אנחנו ניקח סדר גודל של כ-100 מיליון שקל, 150 מיליון שקל.
<רמי כהן: נשים אותם בצד.
<רמי כהן: הם ישמשו כביטחונות.
<רמי כהן: והבנקים המסחריים, שעליהם דיברת מקודם, קופות הגמל וחברות הביטוח יעמידו סדר גודל של מיליארד שקל עד מיליארד וחצי שקל כאשראי לחקלאים, כדי שהם לא יצטרכו להשתמש בהון החוזר שלהם.
<רמי כהן: האשראי הזה יינתן לתקופות ארוכות ובריביות נמוכות, כשהמדינה תיתן חלק מהביטחונות לעניין הזה.
<רמי כהן: אנחנו רואים בזה צעד מאוד-מאוד חשוב.
אבישי ברוורמן: תעביר לנו את זה, זה מאוד מרתק, כי אנחנו עושים עכשיו הרבה דיונים על מערכת האשראי לעסקים קטנים, דברים אלטרנטיביים, founding - - -.
אבישי ברוורמן: אנחנו נעשה פה גם כינוס - - -
<רמי כהן: אני בהחלט חושב שזה יכול להיות מודל - - -
אבישי ברוורמן: אני הייתי רוצה, ויכול להיות שאני אתן לך גם להציג את זה בכינוס מיוחד של - - - והמערכת - - -
<רמי כהן: אני אשמח מאוד.
אבישי ברוורמן: גברתי ממשרד האוצר, מעין נשר, רצית להוסיף משהו פה?
אבישי ברוורמן: בבקשה, הגברת מעין נשר.
<מעין נשר: מעין נשר, אגף התקציבים.
<מעין נשר: אני רפרנטית חקלאות באגף התקציבים.
<מעין נשר: אני כמובן לא מודעת לשיחה שהתקיימה עם המנכ"לית אתמול, אבל אני רק רוצה לציין שהנושא הזה נמצא תחת בחינה ראשונית.
<מעין נשר: אנחנו מכירים את הנושא ויודעים שמשרד החקלאות ופיתוח הכפר מאוד רוצה לקדם אותו, אבל זה לא משהו ש-; זאת אומרת, הוא עדיין בבדיקה ראשונית.
<מעין נשר: בסוף, הכספים של הקרן לנזקי טבע הם כספי מדינה ברובם.
<מעין נשר: התקצוב של הפרמיות מגיע באחוזים ניכרים מתקציב המדינה, ועל מנת לעשות בכך שימושים נוספים לאשראי, בו זמנית, זה משהו שצריך לבחון אותו, וזה מהלך שעוד לא סוכם,- -
<רמי כהן: מהלך שיסתיים ב-2014.
<מעין נשר: - - רק שיהיה ברור שצריך לקיים עליו דיונים, ועוד לא סוכם שום דבר.
יאיר שמיר: רציתי להגיד משהו ביחס לקטע הזה: הקרן עצמה צברה לאורך השנים את הסכום שנוצר בה, שזה capital בלתי רגיל, כאשר הוא לא ממונף בכלל, שזה בשוק, בכל שוק נורמלי, כלכלי נורמלי, זה דבר בלתי נתפס.
יאיר שמיר: והרעיון שלנו בעצם למנף את זה, אבל למנף את זה חכם.
יאיר שמיר: היו לי שיחות עם כל ראשי הבנקים בישראל, וכולם מברכים על המהלך הבא: אנחנו נקים את היחידה הזאת שתקבל את הדרישות מהחקלאים להלוואות.
יאיר שמיר: אנחנו נעשה מעין - - - על החקלאים ונעשה את המשא ומתן מול הבנקים המסחריים לקבלת התנאים הטובים ביותר עבור ההלוואות האלה.
יאיר שמיר: ואז פה מרוויחים פעמיים: אחד, לבנק אין את הכלים לעשות את - - - שאני יכול לעשות על יכולת ההחזר של אותו חקלאי.
יאיר שמיר: הרי בסופו של דבר זה הולך לחקלאי.
יאיר שמיר: שניים, אני נותן לו גם ערבות להלוואה הזאת, ואז ההסתברות לכשל, שהוא לא מחזיר את ההלוואה, הולך וקטן.
יאיר שמיר: צריך להכניס את זה בחשבונות שלנו, ואז בעצם שום כספי מדינה לא יילקחו ולא יינתנו וכדומה.
יצחק וקנין: אדוני השר, הגברת מעיין נשר שכחה רק שחלק מהכסף בקרן - -
יאיר שמיר: זה החקלאים.
יצחק וקנין: - - זה חקלאים.
יצחק וקנין: היא שכחה את זה.
<קריאה: אפשר להחזיר להם את זה.
יצחק וקנין: אני - - - את משרד האוצר טוב.
<קריאה: היא אמרה: הרוב.
<מעין נשר: אמרתי: הרוב.
<מעין נשר: אני שכחתי עם מי - - -
יצחק וקנין: כן, כן, הרוב, הרוב.
יצחק וקנין: רק אנחנו תמיד שוכחים שגם לנו יש חלק בכסף הזה, ולא סתם הצטבר סכום כזה של כסף.
<מעין נשר: אנחנו פשוט צריכים לדון בדברים.
<מעין נשר: אנחנו חושבים שיש בעיית אשראי במשק לעסקים - - -
יצחק וקנין: אני רק אמרתי ככה, גם להזכיר לך מה שאת מזכירה לנו.
<מעין נשר: בסדר גמור.
<מעין נשר: תודה, חבר הכנסת יצחק וקנין.
<רמי כהן: אמצעי הייצור האחרון שאני רוצה לגעת בו זה דווקא בתחום האנרגיה.
<רמי כהן: אנחנו למדנו ששימוש בגז טבעי יכול להוזיל מאוד את הייצור, מצד אחד; ומצד שני, הוא יכול להגדיל תקופות של גידול וייצוא, שבשווקים בחוץ לארץ נוכל לעשות שימוש בגלל היכולת שלנו לייצר גם בתקופות אחרות.
<רמי כהן: אנחנו הולכים לעשות עכשיו פיילוט, גם ברמת נגב וגם בערבה, להעביר לשם צנרת של גז טבעי, שהיא כמובן מוזילה בסדר גודל של 40%, 45%, את עלויות הייצור של החשמל, והיא מאפשרת לעסוק משהו כמו תשעה חודשים בשנה גידולים, שבמדינות אחרות זה לא מתקיים.
<רמי כהן: אנחנו מעריכים שהפיילוט הזה יצליח והוא יסייע מאוד ביצוא.
<רמי כהן: לגבי הורדת המחיר לצרכן – פה אנחנו רוצים טיפה להרחיב בנושא של שרשרת הערך בהיבט החקלאי שלה: הגענו לתובנה שהיא מאוד ברורה, שבין המחיר שמקבל החקלאי על התוצרת שלו לבין מה שאנחנו קונים בחנויות בסופו של דבר יש פער גדול מאוד: מצד אחד, החקלאי לא מקבל את כל מה שהוא יכול היה להרוויח.
<רמי כהן: ומצד שני, הקונה משלם מחיר גבוה.
<רמי כהן: זאת אומרת שיש בדרך לא מעט אנשים, גופים שמייצרים לנו תוספת ליוקר המחייה.
<רמי כהן: אנחנו נכנסים עכשיו לשלוש פעולות מרכזיות בתחום: אחד, עצם הקמתו של השוק הסיטונאי, שביחד עם משרד האוצר אנחנו יוצאים למכרזB.
<רמי כהן: O.T.
<רמי כהן: קרוב.
<רמי כהן: השוק הסיטונאי עוסק בסדר גודל של כ-20%, 25%, מכלל המכירות של פירות וירקות במשק.
<רמי כהן: אנחנו חושבים שניהול נכון שלו ותכנון נכון שלו יעזרו בהוזלה.
<רמי כהן: שניים, אנחנו מרחיבים את המידע לציבור, שהוא יוכל לעשות השוואה איפה הוא יכול לקנות, מה, באיזה מחיר.
<רמי כהן: שלוש, אנחנו הולכים להיכנס ביחד עם משרד האוצר, משרד הכלכלה והממונה על ההגבלים העסקיים לבדיקת עלויות וצמצום שרשרת בסט שלם של מוצרים, ולראות איפה הסיטונאים והקמעונאים מגדילים את גודל התשלום - - -
יצחק וקנין: אפשר לתת דוגמה: בשבוע שהייתה הסופה, פתאום הרשתות העלו את המחירים ללא כל הצדקה.
יצחק וקנין: לא הייתה הצדקה לעליית המחירים.