GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אתי בנדלר: חברת הכנסת גמליאל, שאלתי שאלות לגבי הצפון והדרום שלא ידעו לתת עליהן תשובות ולכן- - -
<מיכל רפאלי כדורי: אנחנו מסכימים לחלוקה של צפון-דרום.
<אתי בנדלר: נפתור את כל זה בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית.
<אתי בנדלר: אני לא יודעת איך לחלק את הצפון והדרום.
אבישי ברוורמן: המועצה תקבע את החלוקה.
אבישי ברוורמן: אני הולך לפי ההצעה של עו"ד בנדלר בהתחלה, לפתור את זה בין הקריאה הראשונה ובין הקריאה השנייה והשלישית.
אבישי ברוורמן: רבותי, אני מסכם עכשיו.
אבישי ברוורמן: רבותי, מי בעד ההצעה – 5 מיליון שקל לשנתיים, מ-1 באפריל 2014, באותה תפיסה שתנוסח טוב יותר בהמשך?
מיכל רוזין: עם דרישה ממשרד האוצר לשלם חלק מן העלות.
אבישי ברוורמן: כבר דרשתי ממשרד האוצר.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לעשות את זה בעדינות ומבקש שיתקבלו 5 מיליון שקל ממשרד האוצר.
<לאה ורון: חבר הכנסת דב חנין הצביע במקום חבר הכנסת חנא סוייד.
<לאה ורון: משרד האוצר צריך להודיע מה עמדתו, האם הצעת החוק בנוסחה הנוכחי, כפי שהוועדה הצביעה עליה כרגע, כרוכה בעלות לתקציב המדינה.
<עפר מרגלית: אין להצעה בנוסחה הנוכחי עלות תקציבית, אך הקריאה של יושב-ראש הוועדה היא בניגוד לסיכום.
אבישי ברוורמן: אמרתי את זה.
אבישי ברוורמן: אמרתי קודם שהעברתי את ההצעה בסיכום כי הבנתי שמשרד האוצר לא הולך לתמוך.
אבישי ברוורמן: עכשיו אומרים לי שיש פנייה לשר האוצר ואולי יגיע פתרון.
אבישי ברוורמן: אם יגיע, טוב.
אבישי ברוורמן: אם לא, לא.
<יאיר טרצ'יצקי: אדוני היושב-ראש, שני משפטים קצרים.
<יאיר טרצ'יצקי: אני יושב-ראש ארגון העיתונאים.
<יאיר טרצ'יצקי: 70 העובדים פה קיבלו הכרעה בשבועות האחרונים, שיותר חשוב להם שיהיו חדשות מקומיות לפריפריה על חשבון הבטחה של התעסוקה שלהם.
<יאיר טרצ'יצקי: ובכל זאת אני אומר, מצאנו פה פתרון, שאני מאמין שנוכל לשדר חדשות מקומיות.
<יאיר טרצ'יצקי: אני חושב שגם הוועדה וגם "הוט" ו"יס", למרות כל המתח והאווירה, צריך לעשות את כל המאמצים בעולם שיקלטו את העובדים האלה, שתהיה להם עבודה, שהם אלה שימשיכו לעשות את זה, גם בגלל שהם יודעים לעשות את זה הכי טוב וגם בגלל שמגיע להם.
אבישי ברוורמן: הרצל עוזר, רון אילון, חיים סלוצקי, כולם, אני חושב שהיה כאן הרבה מאוד רצון טוב.
אבישי ברוורמן: אני מצפה מכם גם כן לרצון טוב.
אבישי ברוורמן: למרות הסיכום שלי עם שר האוצר אני חושב שכדאי שהוא יקשיב לדברים האלה.
אבישי ברוורמן: תודה רבה לכולכם ובהצלחה.
אבישי ברוורמן: נפתח את הדיון כדי לא לעכב את מי שהצטרף.
<לאה ורון: חבר הכנסת נחמן שי הודיע שהוא בדרך.
<לאה ורון: שר התקשורת גלעד ארדן מבקש למסור שהוא ישתתף בישיבה הבאה לאחר שייבחן את מסקנות הוועדה, מסקנות הצוותים.
אבישי ברוורמן: בראשות ד"ר זיו רייך.
אבישי ברוורמן: אני אפתח ואחרי זה אתן את רשות הדיבור לממונה על התקציבים וקודם כל לחברת הדואר.
אבישי ברוורמן: אני רק רוצה לומר בפתיחה שהממונה על התקציבים, יושב-ראש חברת הדואר, המנכ"ל, כל מכובדי, ד"ר רייך, עופר מרגלית – אני לא שוכח אותך – אתה תמיד נוכח אצלנו.
<אמיר לוי: אני מבין איפה הוא עכשיו: הוא לא במשרד – הוא כל הזמן פה.
אבישי ברוורמן: משרד האוצר, רשות החברות והנהלת הדואר מובילים רפורמה בחברת הדואר כדי לייצב אותה.
אבישי ברוורמן: הרפורמה כוללת מכירת נדל"ן, כניסה לתחומים ושירותים נוספים, בהם שירותים בנקאיים.
אבישי ברוורמן: לא ברור לי בדיוק אם יהיה מהלך פיטורים של בין 1,000 ל-2,000 עובדים.
אבישי ברוורמן: בוקר טוב, ברוכים הבאים נציגי העובדים.
אבישי ברוורמן: ועדת הכלכלה קיימה דיון ב-4 בנובמבר שבסיומו ביקשה הוועדה להגיע לפתרון בנושא בעיית הדואר בחודשים הקרובים.
אבישי ברוורמן: ברור לכולנו שהמשבר הזה הוא משבר מתמשך, הזמן הגיע לפתור אותו, לעשות את הצעדים הנדרשים כדי שנצא לדרך חדשה.
אבישי ברוורמן: יש פה גם ועד עובדים, גם איכות וגם רצינות, יש הנהלה.
אבישי ברוורמן: לכן אנחנו מאוד מעוניינים לשמוע את הדיווחים על מה שקורה עכשיו.
אבישי ברוורמן: אני מבין שבשבועות הקרובים תסיים הוועדה לקביעת הרגולציה בענף הדואר בראשות ד"ר זיו רייך את עבודתה ותפרסם את מסקנותיה.
אבישי ברוורמן: אתה פה, ד"ר רייך, נשמע ממך מה הכיוונים, כי איך אומרים: הזמן קצר, המלאכה מרובה, הפועלים לא עצלים.
אבישי ברוורמן: אבל באמת בעל הבית דוחק מכיוון שהעסק הזה, איך שהוא הולך, הוא לא רנטבילי.
אבישי ברוורמן: אני מבקש מהיושב-ראש או ממנכ"ל חברת הדואר, לפתוח.
אבישי ברוורמן: חזי, בבקשה.
<חזי צאיג: בוקר טוב כולם.
<חזי צאיג: זה לא סוד, היושב-ראש אמר את זה בתחילת הישיבה, מצבו של הדואר בלשון המעטה לא טוב, כולנו יודעים וקוראים על זה.
<חזי צאיג: יש היום תמימות דעים של כל הגורמים, גם של הממשלה, גם של האוצר, משרד התקשורת וגם של ארגון העובדים, שצריכים להגיע לפתרון.
<חזי צאיג: הפתרון צריך להיות היום ולא לחכות אפילו למחר.
<חזי צאיג: אנחנו כבר נערכים עם משרד האוצר והתקשורת: הקמנו צוותים משותפים.
<חזי צאיג: גם בתוך הדואר אנחנו מתחילים להכין את תכנית ההתייעלות ואני מקווה שנעשה את זה בעבודה משותפת על כל הגורמים, לרבות העובדים, כי באמת אנחנו בצו חירום ואין ברירה – צריך לצאת עם זה.
<חזי צאיג: לעניין בנק הדואר – אני רוצה לעדכן את הוועדה ואת יושב-ראש הוועדה שאנחנו מחכים לשינויים הרגולטוריים ומקווים מאוד שגם ועדת רייך תסיים את תפקידה בקרוב מאוד ותגיש את ההמלצות כי זה בהחלט קשור לכל תכנית ההתייעלות שלנו.
<חזי צאיג: לצד זה אנחנו עובדים במרץ כדי לפתח מנועי צמיחה חדשים לדואר ואמורים לתת פתרון לכל מה שקורה בדואר היום-יומי, בדואר הכמותי.
<חזי צאיג: לגבי בנק הדואר, אני רוצה לעדכן את הוועדה שאתמול העברנו את שמות הדירקטורים האמורים לרשות החברות ואנחנו מקווים שבמהלך ינואר ועדת ברנר תאשר אותם ובכך נקיים את ההתחייבות שלנו להקמת גרעין דירקטורים בבנק הדואר ונוכל להתקדם עוד צעד אחד קדימה.
<חזי צאיג: מעבר לזה, אבקש מחיים להשלים.
אבישי ברוורמן: אני מודה לך, חזי.
אבישי ברוורמן: מר אלמוזנינו, בבקשה.
חיים אלמוזנינו: אני לא אאריך בדברים כי בישיבה הקודמת נתתי תיאור מפורט איך הגענו עד הלום.
חיים אלמוזנינו: הדגשים היו שבעצם לחברה יש רגולציה מכבידה.
חיים אלמוזנינו: דיברתי על העובדה שאנחנו בכל מקרה בתהליך של התייעלות ונצטרך להתאים את המשאבים שלנו ואת המקורות שלנו לפעילות שלנו.
חיים אלמוזנינו: דיברנו על התכנית שנצטרך לערוך.
חיים אלמוזנינו: גם אמרתי שאין שום דבר חדש בכל התיאור הזה כי הוא הובא לידיעת כל הגורמים כבר לפני למעלה משנתיים ולצערי הרב לא נעשו מספיק דברים.
חיים אלמוזנינו: יחד עם זה גם אמרתי שלתחושתי בתקופה האחרונה, הן מצד משרד האוצר והן מצד משרד התקשורת שהקים את ועדת התעריפים, אנחנו מרגישים נכונות גבוהה מאוד לפתור את הבעיה.
חיים אלמוזנינו: אנחנו רוצים מאוד שהבעיה תיפתר כמה שיותר מהר כי ככל שעוברים הימים, הבור מעמיק.
חיים אלמוזנינו: אני יכול לציין שבין הישיבה הקודמת לישיבה הנוכחית עדכנו את התכנית שהוגשה בזמנו לשר התקשורת והעברנו תכנית מפורטת יותר שהכינה ההנהלה לטובת הבראת החברה.
חיים אלמוזנינו: את כל השאר אמרתי בישיבה הקודמת.
חיים אלמוזנינו: בינתיים רק הוגשה התכנית – אנחנו מצפים ממשרד האוצר וממשרד התקשורת שישלימו את עבודתם כדי שנוכל לצאת לדרך.
אבישי ברוורמן: לפני שנמשיך הלאה ונשמע את ד"ר זיו רייך, האם תרצה להוסיף משהו, אמיר ממשרד האוצר?
<אמיר לוי: כולנו ערים למצב של הדואר וגם לניתוח לעתיד שהדואר הולך אליו אם לא נעשה שום דבר.
<אמיר לוי: אנחנו יושבים עם החברה והעובדים מתוך ההבנה הזאת ומתוך מטרה למצוא פתרון ואנחנו רוצים פתרון יציב – לא אקמול ולא תכנית לשנה שנתיים, אלא פתרון שהדואר יוכל להיות חברה יציבה שתוכל לצמוח.
<אמיר לוי: במצב הנוכחי ועם רמת השירותים שהיום חברת הדואר רשאית לספק, היא לא יכולה לצמוח, להיפך: הדואר קטן כל שנה בערך ב-8% בהכנסות שלו.
<אמיר לוי: אנחנו צריכים להבין שזה קרה כי השוק השתנה – אנחנו כולנו שולחים ומקבלים דואר במכשירי הטלפון, אפילו לא במחשבים שלנו, אנחנו גם צריכים להבין שהחברה צריכה להסתגל לעולם החדש הזה.
<אמיר לוי: אנחנו באים מתוך הניתוח הזה.
<אמיר לוי: המטרה שלנו למצוא פתרון שיהיה: ראשית, יציב; ושנית, יאפשר לדואר לצמוח.
<אמיר לוי: הדבר השני שחשוב לי להדגיש – לפני שאני אגיד איך אנחנו רואים את העקרונות של הפתרון – זה שאנחנו רוצים לעשות את זה בשיתוף מלא של ההנהלה והעובדים.
<אמיר לוי: זה לא יכול קרות בלי זה, זה לא קרה בלי זה בעבר.
<אמיר לוי: גם במהלך הקודם שעשינו לפני מספר שנים, עוד בקדנציה הקודמת שלי באוצר, זה נעשה בשיתוף מלא והכוונה שלנו שגם במקרה הזה זה יהיה ככה.
<אמיר לוי: זה לא יכול לקרות בלי זה, אבל זה צריך לקרות מהר וזה צריך לקרות גם עם אומץ – זה לא יכול להיות בלי אומץ.
<אמיר לוי: כשמסתכלים על הדואר ומה קורה לו, בישראל וגם בעולם, אתם רואים כמה מדינות כמו קנדה ופורטוגל שעשו שינויים מרחיקי לכת מתוך ההבנה הזאת.
<אמיר לוי: שני הדברים האלה: הבנת השוק והשיתוף המלא של הממשלה, ההנהלה והעובדים – הם מאוד חשובים בעינינו כדי להביא לפתרון.
<אמיר לוי: לפתרון יש 4 רגליים מרכזיות, כמו שאנחנו רואים אותן: הרגל הראשונה היא הרגל של הרגולציה, של היקף השירותים שהדואר נותן.
<אמיר לוי: אני לא מכיר את כל הפרטים כי הוועדה עוד לא סיימה את עבודתה, אבל באופן עקרוני אין שום סיבה בעולם שהדואר יחלק 6 ימים בשבוע, אין שום סיבה שיאספו לפחות פעם ביום מתיבות הדואר האדומות ואין שום סיבה שכמות הסניפים תהיה כמו שהיא היום.
<אמיר לוי: עברתי לפני חצי שנה לגור במשמר דוד שהיה פעם קיבוץ.
<אמיר לוי: ליד המזכירות זרוק טלפון ציבורי כזה וכל בוקר שאני לוקח את הילדים לגן אני רואה את הטלפון הציבורי הזה וזה משעשע אותי.
<אמיר לוי: אני לא משווה לגמרי בין הטלפון הציבורי לתיבות האדומות, אבל בסופו של דבר לכולנו יש את מכשירי הטלפון הניידים.
<אמיר לוי: אנחנו הולכים לעולם אחר וגם ההסדרה והדרישות מחברת הדואר צריכות להיות מתאימות לא רק לתקופה בה אנחנו נמצאים היום אלא גם בראיה של התקופה שאנחנו הולכים אליה קדימה.
<אמיר לוי: לכן הרגל הראשונה היא כל נושא ההסדרה והדרישות שצריכות להתאים לשנת 2014 שהתחילה היום ואילך.
<אמיר לוי: כלומר, צריך להסתכל על זה גם כמה שנים קדימה ולא רק איפה אנחנו נמצאים היום.
<אמיר לוי: הרגל השנייה, שחלקה נגזרת מההקלות האלה או מהשינויים בהסדרה, היא נושא של התייעלות בחברה.
<אמיר לוי: ההתייעלות היא גם במספר עובדים, גם בגמישות ניהולית, גם במספר סניפים וגם בעוד דברים שנמצאים בתכנית שאני יודע שגיבשה חברת הדואר.
<אמיר לוי: כאמור, זה צריך להיות בשיתוף מלא של העובדים.
<אמיר לוי: הרגל השלישית זה קידום מנועי צמיחה חדשים בחברה.
<אמיר לוי: אנחנו עוברים יותר ויותר לעולם אינטרנטי, לעולם של סחר דרך האינטרנט, ואנחנו חושבים שהדואר צריך לעבור שינוי טכנולוגי וצריך להיות ערוך להיות יותר ויותר כמו חברות שילוח בינלאומיות גדולות ולהיכנס יותר ויותר לעולם הזה.
<אמיר לוי: זה מנוע צמיחה בהחלט משמעותי.
<אמיר לוי: אני לא נוגע בדברים אחרים, אבל זה דבר אחד מרכזי.
<אמיר לוי: דבר נוסף הוא נושא ההפרטה – אני לא רוצה להיכנס לזה כי אנחנו בשלב מוקדם מאוד בדיונים – אני לא רוצה להיכנס לשאלה אם אנחנו מדברים על 20% הפרטה, 50% או 100%, אבל בסוף אנחנו מדברים על הפרטה וכניסה של בעלים פרטיים שגם יכניס רוח חיים בחברה, כסף ובסופו של דבר גם רעיונות איך להצמיח את החברה.
<אמיר לוי: אני חושב שוב על הדוגמה של הטלפון הציבורי – תראו מה קרה לבזק: היא הייתה חברה ממשלתית, נפתחה לעולם תחרותי מאוד-מאוד והיום היא חברה מובילה בתחום התקשורת.
<אמיר לוי: היא חברה הראשונה בנתח השוק שלה, מאוד מתקדמת טכנולוגית ובסופו של דבר ברור מאוד שכאשר יש בעלים פרטיים בחברה, אז החברה יכולה לצמוח ויכולה לפתח מנועי צמיחה חדשים ויכולה לקבל הון חדש.
<אמיר לוי: אלו ארבע הרגליים לתכנית.
<אמיר לוי: מה שחשוב מעבר למה שאמרתי בהתחלה שזה גם יקרה בלוחות זמנים מהירים.
<אמיר לוי: אנחנו מתכוונים להשקיע את כל הזמן שדרוש בזה, אבל צריך יהיה לקבל החלטות מהירות, ואמרתי קודם, גם החלטות אמיצות.
<אמיר לוי: זה ברור לנו שלא כולן תהינה נעימות אבל בסוף צריך להסתכל קדימה והרצון שלנו הוא שחברת הדואר תהיה חברה מתפתחת וצומחת.
<אמיר לוי: למרות שאנחנו נמצאים בשוק משתנה – יש פה מנועי צמיחה חדשים וצריך לקחת את זה בחשבון.
אבישי ברוורמן: הצוות שלכם הוקם במהלך אוקטובר ואנחנו פה ממתינים ונעזור לכל התהליך בשיתוף עם כולם.
אבישי ברוורמן: מי רוצה להתייחס לנושא ממשרד התקשורת?
אבישי ברוורמן: אבל לפני זה, ד"ר רייך – כבר שנים אנחנו אומרים, לפעמים אנחנו אומרים על דברים שאנחנו מפחדים מהם שהסורים על הגדרות – במקרה הזה אנחנו כולנו מצפים למוצא פיך, אבל מכיוון שעוד לא סיימת את כתיבת הדוח נשמח אם תדווח לנו על הכיוונים העיקריים שהם כבר ברורים.
<זיו רייך: ראשית צריך לתת דגש חשוב מאוד על הנושא שהדוח עוד לא נכתב וההמלצות עוד לא נמסרו לשני השרים, שר האוצר ושר התקשורת.
<לאה ורון: נתבקשתם להגיש את ההמלצות שלכם עד ל-1 בספטמבר 2013.
<זיו רייך: נכון.
<זיו רייך: כאשר קיבלנו את כתב המינוי שמתפרס על שני עמודים, יש שם הרבה מאוד אלמנטים ששזורים זה בזה, יש שם הרבה מאוד נושאים לטווח הקצר ולטווח הארוך, יש הרבה מאוד השלכות לנושאים הללו.
<זיו רייך: הוועדה בראשותי התכנסה ברמה שבועית ואפילו לפעמים פעמיים בשבוע, כאשר כל ישיבה ארכה לפחות 4 שעות.
אבישי ברוורמן: ד"ר רייך, רק לסבר את האוזן לפרוטוקול: כמה חברים בוועדה ומי היה שם?
אבישי ברוורמן: אני רואה את השמות של גב' דורלי אלמגור, דוד בועז שאני מכיר טוב, יעל מבורך שהייתה תלמידה אצלנו באוניברסיטה – מה התפקיד שלה היום?
<אמיר לוי: היא סגנית מקרו שלנו.
אבישי ברוורמן: ערן לבאות, אילן סולימן - - -
<זיו רייך: זה לא מעודכן כיוון שנעשו מספר שינויים: דוד בועז עזב ועופר מרגלית החליף את יעל.
<זיו רייך: היו מספר שינויים תוך כדי העבודה.
<זיו רייך: לא רק זאת, כדי לייעל את עבודת הוועדה קיבלתי החלטה מהירה והקמנו אפילו תתי-ועדות: ועדה שעסקה בנושא התעריפים וועדה שעסקה בטיב השירות.
<זיו רייך: בעצם עבדו פה בשלושה מישורים.
אבישי ברוורמן: עשות עבודה נהדרת.
אבישי ברוורמן: מתי יקבלו השרים דוח והעתק לנו?
<זיו רייך: אני מאמין שבשבועות הקרובים.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת בינואר?
<זיו רייך: כן, עד סוף ינואר אני מאמין שאנחנו נסיים.
<זיו רייך: אנחנו באמת עושים את המרב האפשרי כדי לכנס את ההמלצות.
<זיו רייך: צריך להבין שההמלצות מרחיקות לכת.
<זיו רייך: אנחנו לא מסתכלים על הטווח הקצר – אנחנו מסתכלים על הטווח הקצר ועל הטווח הארוך.
אבישי ברוורמן: אני מבקש, ד"ר רייך, אנחנו פה אנשים מנוסים – עברנו כמה שריטות ועניינים – תן לנו את הכיוונים הכלליים לאור המצב של החברה ולאיפה דוח רייך נכנס.
<זיו רייך: מהים הראשון הוועדה קיבלה החלטה שהיא צריכה להתייחס למספר מישורים.
<זיו רייך: מצד אחד היא חייבת לחשוב על העתיד של הדואר – לשמור על איתנות הדואר ולחשוב גם על ההשלכות שיהיו על עובדי הדואר.
<זיו רייך: באם יינתן פתרון, כפי שאמיר אמר וציין, הוא חייב להיות לטווח ארוך.
<זיו רייך: כלומר לא פתרון שיהיה קשה למכור אותו לוועד אלא פתרון שייתן את האופק הארוך.
<זיו רייך: דבר נוסף – לפתוח את השוק לתחרות.
<זיו רייך: הסתכלנו ולמדנו את השוק, נפגשנו עם שחקנים רבים, אני חושב שעם רוב השחקנים אם לא עם כל השחקנים, כולל שחקנים של סבבים חיצוניים כגון בתי דפוס, כאלו שגם נשענים על הדואר ועל פעילותו.
<לאה ורון: זה המשך הפתיחה של השוק לתחרות.
<זיו רייך: עם הזמן הבנתי שבעוד העולם עבר למסרונים, לטעמי הדואר עדיין עסק ביונים.
<זיו רייך: הוא שכח שצריך להתקדם, הוא שכח שצריך להתפתח, ובעוד שכמויות הדואר ירדו – מספר העובדים עלה בדואר ישראל וכל התחרות שמדברים עליה היום היא בועה של סבון.
<זיו רייך: אין תחרות ואני ארחיב על זה בהמשך ואני אפילו אתן מספרים.
<לאה ורון: אתה יכול לתת מספרים שמתייחסים לעובדים?
<זיו רייך: אני רוצה לבנות את זה – אני ארחיב על הנושא בהמשך.
<זיו רייך: דבר נוסף שלצערי נתקלתי בו – יש נתונים שלא עוברים לוועדה, הן על ידי מסר והן על ידי דואר ישראל.
<זיו רייך: במיוחד מדובר בנתונים שחשובים לנו - - -
אבישי ברוורמן: לא קיבלת נתונים שביקשת?
<זיו רייך: יש מספר רב של נתונים שלא קיבלנו.
אבישי ברוורמן: מר אלמוזנינו, חברת מסר, למה לא להעביר את הנתונים?
<זיו רייך: יצאו מכתבים בשבועות האחרונים.
<זיו רייך: אולי אין את הנתונים, אולי יש אותם אבל לא רוצים להעביר לנו.
<זיו רייך: גם ממסר לא קיבלנו.
<זיו רייך: אני חייב לציין שהנחיתי את היועצים המשפטיים של משרד התקשורת להשית קנסות גם על הדואר וגם על מסר בנושאים הללו.
<זיו רייך: באופן אישי אני לא מסוגל לראות מצב שמשרד ממשלתי לא מסוגל או לא יכול להשית קנסות משמעותיים.
<זיו רייך: אחד מהדברים שאני רואה זה הנושא שעד היום - - -
<חזי צאיג: חבל שאנחנו נכנסים לזה – גם אם לא קיבלתם חומרים זה לא במכוון.
<חזי צאיג: אין בעיה, תוכלו לקבל כל מה שאתם רוצים.
אבישי ברוורמן: אז אני מבקש שתעבירו את החומר.
<חזי צאיג: אין שום בעיה עם זה.
אבישי ברוורמן: גיורא ובן, אתם דואגים שממסר יעברו החומרים הרלוונטיים?
<חיים שמש: גם ככה אין בדואר כסף – איזה קנסות אתה רוצה להטיל?
אבישי ברוורמן: חברים, אתם מעבירים את זה?
אבישי ברוורמן: ד"ר רייך, תקבל את החומר מחר.
<הרצל בר מג: אני רוצה לציין שמעולם לא שמעתי טענה על חומר שחסר.
<הרצל בר מג: נהפוך הוא, אנחנו על בסיס יומי מדברים עם מזכיר הוועדה והוא מקבל מאתנו חומר.
אבישי ברוורמן: טוב שנפגשנו הבוקר.
אבישי ברוורמן: את מה שהוא לא קיבל – תעבירו לו.
אבישי ברוורמן: ד"ר רייך, בבקשה להמשיך.
<זיו רייך: קצת מספרים על התחרות.
<זיו רייך: אני אפתח בכותרת: מהומה רבה ואין על מה – אין תחרות.
<זיו רייך: אני אתן נתונים מהדוחות הכספיים של דואר ישראל, הסתכלתי בדוחות הכספיים של דואר ישראל לשנת 2012:
<זיו רייך: הכנסות – כ-1.8 מיליארד, מתוכם הכנסות דואריות כ-1.116 מיליארד.
<זיו רייך: כמה דואר יש?
<זיו רייך: אספתי נתונים ממספר רב של מישורים – כ-700 מיליון יחידות דואר שנשלחו.
<זיו רייך: בתחום הסגור שלא נמצא בתחרות, יש להערכתי כ-260 מיליון מכתבים.
<זיו רייך: כלומר לתחרות נשארו רק 420 מיליון מכתבים.
<זיו רייך: המתחרים לא יכולים לבצע היום חלוקה לכלל המקומות בגלל דואר נע, תיבות דואר בסניפים, מרכזי חלוקה, שכוללים ביחד כ-170 מיליון.
<זיו רייך: אני אוריד 170 מיליון מ-420 – אני אגיע ל-250 מיליון.
<זיו רייך: אני עושה את זה מהר כי אני מאמין שהרוב כבר מכירים את המספרים.
<זיו רייך: לפי 1 ₪ כולל מע"מ לדואר כמותי אנחנו מדברים על תחרות של 250 מיליון ₪.
<זיו רייך: ברור שלא כל הנושא הזה הולך רק למתחרה העיקרי שהוא מסר, אני מניח שכ-150 מיליון נשאר בדואר ואצל מתחרים נוספים.
<זיו רייך: כלומר, כל מסר היום – זה אחד מהדברים שאין לי את הנתונים עליהם כי לא קיבלתי ממסר את דוחות הכספיים למרות שביקשתי – הגעתי למסקנה ש-100 מיליון ₪ זה כל התחרות שמסר לקחה אליה.
<זיו רייך: מדובר בהכנסות.
<זיו רייך: לא ההפסד של הדואר אלא הכנסות.
<זיו רייך: 100 מיליון ₪ זה בסך הכול 9% מהמחזור הכספי של הדואר שעומד על 1.116 מיליארד.
<חיים שמש: תקבל את ההכנסות שלהם, אז תדבר אחרת.
<זיו רייך: טרם קיבלתי.
<זיו רייך: ביקשתי – טרם קיבלתי.
אבישי ברוורמן: כל אחד ידבר בתורו.
<גיורא עוז: הנתונים האלו הועברו, נושא ההכנסות הועבר.
אבישי ברוורמן: גיורא, בן, אני מבקש שאם לא עבר – אז שיעבור היום.
אבישי ברוורמן: יכול להיות שזה נתקע בדואר.
<גיורא עוז: יותר מזה, הנתונים מדויקים.
אבישי ברוורמן: בסדר, אז שיגיד לנו ד"ר רייך שהוא קיבל את זה.
אבישי ברוורמן: תשלחו את זה עוד פעם.
<זיו רייך: אני גם יודע מנתונים שקיבלתי שבשנת 2013 ההכנסות משירותי דיוור עלו, אז ברור שכאן לא הבעיה, שירותי הדיוור הם לא הבעיה.
<זיו רייך: אז היכן הבעיה?
<זיו רייך: העניין שגם ניתן לו ביטוי בדוח מבקר המדינה זה ההתייעלות המבנית בחברת הדואר.
<זיו רייך: יותר נכון, אני רוצה לומר, אי-ההתייעלות המבנית בחברת הדואר.
<זיו רייך: לטעמי, דואר ישראל צריך לפתור את הבעיות מהבית: צמצום עלויות, פיתוח מרכזי רווח וכדומה.
<זיו רייך: טענה נוספת שהגיעה לוועדה היא על אזורי השמנת.
<זיו רייך: זה מין ביטוי שרבות דיברו עליו ונטען כי המתחרים פועלים רק באזורי השמנת.
<זיו רייך: כלומר, מתחרים מחליטים ללכת רק למקומות שבהם יש רווח או מקסום מסוים והם משאירים את האזורים הלא רווחיים לדואר ישראל.
<זיו רייך: מהנתונים שהגיעו לוועדה מתברר שהמתחרים מבצעים חלוקה של מעל 60% מהמיקודים הקיימים.
<זיו רייך: אז למה הם לא מגיעים ל-100%?
<זיו רייך: כ-30% מהשוק נותר חסום כי זה מרכזי חלוקה ותיבות דואר.
<זיו רייך: איפה עוד 10% בהפרש?
<זיו רייך: אני מניח שאם היו פותחים את מרכזי החלוקה אז אותם 10% היו משתלבים כי כבר היה משתלם למתחרים להגיע למקום כי הם כבר נמצאים שם בפריפריה נוספת.
<זיו רייך: עם זאת ברור ומקובל עלי ששוק הדואר בכללותו צריך להיפתח בהדרגתיות לתחרות תוך שמירת איתנות דואר ישראל ובמתן פתרון לטווח ארוך ולא לטווח קצר.
<זיו רייך: העיקרון שהוביל אותי בוועדה זה שאם הדואר לא יתייעל ולא ייבצע מהלכים – הם לא יקבלו את ההטבות אשר הוועדה חושבת עליהן.
<זיו רייך: זה תלוי זה בזה.
<זיו רייך: אנחנו לא מוכנים שלא יהיו פעולות אופרטיביות, אנחנו לא מוכנים שלא יהיה שינוי מבני מלמטה ועד למעלה.
<זיו רייך: אנחנו לא מוכנים לקבל שלמרות ההכנסות עלו הגרעון גדל ושלא תהיה התייעלות בכוח אדם, בשכר, בשירותים, ושלא יפותחו מרכזי פעילות חדשים.
<זיו רייך: מחיר הבול – בבדיקה מול העולם, אני מוכרח לציין שעשינו סקר מול מדינות בעולם, בדקנו מספר רב של מדינות בעולם.
<זיו רייך: אמנם קשה למצוא מדינה שדומה לישראל כי אין כמו ישראל בכל פרמטר אפשרי, אבל נסינו והשתדלנו - - -
אבישי ברוורמן: מי המדינה שהכי דומה לישראל?
אבישי ברוורמן: איזה שיכלול של מדינות דומה לישראל?
<זיו רייך: חיפשנו משתנים של נושא גיאוגרפי, פיקוח, רגולציה – ומצאנו מספר מדינות שהגענו לגביהן למסקנה שהן פחות או יותר יכולות - - -
אבישי ברוורמן: מי המדינות האלה?
<זיו רייך: אנגליה, אוסטרליה, ניו זילנד.
אבישי ברוורמן: הלוואי.
<זיו רייך: מסתבר שמחיר הבול בארץ הוא נמוך, ולעיתים הוא נמוך משמעותית ממחיר בול באותם מקומות.
<זיו רייך: גם בבדיקת התעריף, כך מסתמן, נראה שמחיר הבול צריך להיות גבוה יותר מהמחיר הקיים.
<זיו רייך: אני רוצה לומר שבעצם הדואר מפסיד על עצם מכירת הבול.
<זיו רייך: כמובן שחלק מהנושא נגרם בגלל שאנחנו עסקנו גם בתמחיר ספיגה וכי יש לדואר הרבה עלויות וחלק מהן מועמסות על הבול.
<זיו רייך: כלומר, אם ניתן לדואר, מחיר הבול בתעריף של ספיגה יהיה יותר נמוך.
<זיו רייך: מצד שני, אני חייב לציין שאני לא מבין את הבקשה של הדואר שכשהוא מדבר על תחרות, הוא מדי פעם מבקש גמישות תעריפית.
<זיו רייך: הוא אומר: אני רוצה להתמודד מול המתחרים, אני רוצה להוריד את המחיר.
<זיו רייך: אבל אם כבר עכשיו הוא מפסיד על המחיר, אז הוא רוצה להוריד עוד יותר את המחיר?
<זיו רייך: להפסיד יותר?
<זיו רייך: מי יכסה את הגירעון?
<זיו רייך: אני גם מסתכל על המחירים של חו"ל.
<זיו רייך: גם פה יש אנומליה רצינית וגבוהה מאוד במחיר הדואר הבינלאומי ו-IMS.
<זיו רייך: לטעמי, הנושא גורם לחלק לא מבוטל מהפסדי הדואר והוא גם לא מאפשר תחרות הוגנת בשוק הזה.
<זיו רייך: כל מעטפה לחו"ל מפסידה כסף.
<זיו רייך: גם החברות הפרטיות – יש חברות פרטיות מצומצמות אמנם – שעוסקות בנושא, אני חושב שגם להן מגיע להתפרנס בכבוד, ובמחירים הטורפניים האלה הם לא יכולים כי המחירים של הדואר מאוד נמוכים.
<זיו רייך: הדואר, אגב, מפסיד על כל משלוח שהוא מבצע לחו"ל.
<זיו רייך: מרכזי חלוקה הם החטא הקדמון - - -
אבישי ברוורמן: חלקנו מבינים, אבל תסביר לפרוטוקול ולציבור מה זה מרכזי חלוקה.
<זיו רייך: מרכזי חלוקה הוקמו כדי לאפשר לדואר לבצע חלוקת דואר באזורים בהם לטעמי יש צורך, למשל: אם ניקח אזור מגורים כגון סביון, שם יש מרחק רב בין הבתים, די הגיוני להניח שאפשר להגיע למרכז אחד והתושבים יגיעו לשם ויאספו את הדואר.
<זיו רייך: מעבר לנראות הציבורית, שאחד מגיע אליו הדואר הביתה באותו מחיר והשני צריך להניע את הרכב ולהגיע ולאסוף את הדואר ממרכז אחר, אנחנו רוצים דין שווה.
<זיו רייך: דבר נוסף שהוועדה קיבלה על עצמה ותיישם בוודאות מלאה זה שלא תהיה פגיעה בפריפריה.
<זיו רייך: לא תהיה פגיעה באף אחת מהאוכלוסיות החלשות ולא תהיה העדפה של אוכלוסייה אחת על אחרת.
<זיו רייך: כלומר, יהיה דין שווה לכל האוכלוסיות – אנחנו לא נפגע באחת על חשבון השנייה.
<זיו רייך: אם מסתכלים בפן הציבורי, הרי שיש פה הרעה מסוימת אבל אני אתעלם מזה ואקדים את המאוחר ואומר שלדעתי, בעתיד נצטרך רק מרכזי חלוקה כי אנחנו רואים שכמויות הדואר הולכות ופוחתות לאט-לאט.
<זיו רייך: זה עושה שכל רב שלא צריך להגיע לבתים – הרי אנחנו לא נחייב דוורים להגיע לבתים כאשר אין להם מה למסור כי הדואר קטן וקטן.
<זיו רייך: למה אני קורה לזה החטא הקדמון?
<זיו רייך: בעבר באמת חשבתי כי יש לבטל את מרכזי החלוקה – אני חייב לספר את זה – לפחות אותם אלה שנבנו במקומות שאין בהם צורך, מקומות שבהם הפריסה היא הגיונית ואין צורך להגיע למרכזי החלוקה כי אפשר להגיע לבתים עצמם.
אבישי ברוורמן: לאחר שבחנת – החלטת הפוך?
<חיים שמש: זה כרוך בכוח אדם.
<זיו רייך: כן.
<זיו רייך: אבל לאחר מכן חשבתי והתייעצתי עם חברי הוועדה והחשיבה די השתנתה – בעצם בשביל מה לבטל אם בעתיד יהיה צורך במרכזי חלוקה ואולי אפילו יותר מרכזי חלוקה.
<זיו רייך: אני חייב לציין שדברים שאני אומר הם לא החלטות, עוד לא הייתה הצבעה והדברים יכולים להשתנות.
אבישי ברוורמן: זה מקובל עלינו.
אבישי ברוורמן: אנחנו מדברים פה על הכיוונים.
<זיו רייך: ציינתי את זה בהתחלה ואני מציין את זה גם עכשיו כדי שלא יסתמן לאחד מהנוכחים שמדובר בהחלטה או בקביעה – מדובר בחשיבה ולפעמים אולי בחשיבה שלי.
<זיו רייך: מרכזי החלוקה שנבנו, אני נזהר מאוד לומר את זה, נבנו כפי שנבנו אולי לכאורה כדי למנוע תחרות.
<זיו רייך: איך הם נבנו?
<זיו רייך: הם נבנו בצורה כזאת שצריך להגיע דוור, להיכנס פנימה לתוך מרכז החלוקה ולחלק את המכתבים החוצה.
<זיו רייך: בפועל, אף חברה חיצונית לא יכולה להיכנס לאותם מקומות ולבצע את החלוקה.
<זיו רייך: אולי זאת הייתה החשיבה ואולי לא אבל זה המצב כיום.
<זיו רייך: לצערי, מוועדת שגיא שקיבלה החלטה לפתוח את מרכזי החלוקה, ולמרות שלושה שימועים בנושא, עדיין לא הגיעו להסכמה בין במתחרים לבין הדואר לגבי מרכזי החלוקה.
<זיו רייך: מכיוון שראיתי זאת ומכיוון שאני מחויב לשמור על האיתנות הפיננסית של הדואר ומכיוון שפתיחת מרכזי החלוקה למתחרים היא נקודה משמעותית בתחרות, כי ברגע שהם ייפתחו – התחרות תגבר ואנחנו נוכל להגיע לשלב הבא: חלוקה של דואר יחידני.
<זיו רייך: אנחנו צריכים לעשות את זה בשלבים וכמובן לתת זמן התארגנות.
<זיו רייך: אני לא רוצה שבזמן ההתארגנות הזה הדואר יהרוג את המתחרים או את עצמו או המתחרים יפגעו בדואר.
<זיו רייך: צריך להיות זמן הגון שכל אחד יוכל להיערך בהתאם ויוכל לבנות את התשתית הנכונה, וגם זה ייעשה בשלבים.
<זיו רייך: כמובן שהכול יהיה תוך שיתוף פעולה והמסקנות יועברו לאגף התקציבים, לחשב הכללי, למשרד האוצר ולמשרד התקשורת, שהם שותפים פעילים בוועדה ותורמים רבות לוועדה ויש להם הרבה ידע וניסיון שעובר לוועדה.
<זיו רייך: לא פתחתי בזה אבל אני באמת רוצה על הבמה הזו להודות לכל החברים שעובדים לילות כימים לטובת הוועדה ולקידום הנושא.
<זיו רייך: אנחנו בוועדה לא נסבול אי הסקת מסקנות בנושא ולכן אנחנו נתנה כל דבר בדבר.
<זיו רייך: כלומר, אם אנחנו נרצה להקל על הדואר כדי שיפתח עוד מרכזי חלוקה ולא נבטל לו מרכזי חלוקה שלטעמנו מוקמו במקומות שאין בהם צורך, אנחנו נבקש מהם – אני כרגע לא רוצה להרחיב מעבר לכך בעת זו – לבצע מספר מהלכים שאני מניח שהם יראו אותם כראויים אחד כנגד השני.
<זיו רייך: כלומר, תהיה הגינות בצורה מלאה ואני מניח שהדואר יאמץ את ההמלצות שלנו כי בסופו של דבר זה יפעל אך ורק לטובתו.
<זיו רייך: אני בטוח שמהר מאוד הוא יבין את זה.
<זיו רייך: ימי החלוקה – אמיר דיבר על זה – זה גם נאמר מספר פעמים בתקשורת.
<זיו רייך: יש ירידה בכמויות הדואר.
<זיו רייך: כמובן שאני לא רואה שום חשיבות בלהגיע כל יום ולחלק דואר כל יום ולהעמיס על הדוורים פעולה יומיומית, מה גם שאנחנו רואים ירידה עתידית בדואר.
<זיו רייך: נכון, יהיה גידול בסחר אלקטרוני, בחבילות, אבל נשים את זה רגע בצד – זה עולם אחר.
<זיו רייך: המספרים שהגיעו אלי מראים שירידה מ-3 ימי חלוקה ליומיים זה חיסכון של 80 מילון ₪ בשנה.