GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<לאה ורון: אם הדואר היה משכיל לתת את השירות הזה בתוספת עלות לא גבוהה, אבל בתוספת כלשהי, לציבור משתמשי האינטרנט ומזמיני המוצרים באינטרנט, הייתה לכם הכנסה נוספת בזמן קצר.
<עופר עטיה: צודקת במאה אחוז.
<עופר עטיה: ביוזמה שלנו בקומה 5 בדוורים בתל אביב, פתחנו מחלקת חבילות רשומות.
<עופר עטיה: עוסקים רק בחבילות.
<עופר עטיה: אף אחד לא יודע את זה.
אבישי ברוורמן: לכן אני אומר ששמעתי את דבריו של ד"ר רייך בקשב רב והוא אמר שהמנדט שלנו היה בעיקר על התייעלות ורגולציה והבטחת תחרות.
אבישי ברוורמן: לגבי העתיד, מנועי הצמיחה, הדואר הבא – איך הוא יהיה גם דואר יצירתי שיוצר מנועי צמיחה, הוא מפנה את העיניים להנהלה.
<עופר עטיה: זה כבר פה, היושב-ראש, זה כבר פה.
<עופר עטיה: אם לא נעשה משהו השירות ייפגע בסוף וזה יחזור לנו כבומרנג – כבר לא ירצו לשלוח דרכנו.
<לאה ורון: יתחילו לשלוח דרך חברות פרטיות.
אבישי ברוורמן: עופר, כל מילה, כל מילה נכונה.
אבישי ברוורמן: לפעמים בתוך משבר, אם לא מסתכלים קדימה, אפשר לקבל החלטות ואז פתאום הורסים את הקיים ואתה רואה שגם מה שהיה לך כבר אין.
אבישי ברוורמן: לכן, הניווט של המקום הזה והחוכמה – כמו שאני אומר לכולם, יש פה ועד יוצא מן הכלל, באמת אנשים הגונים, רציניים, אחראיים, גם השכר שלהם בכלל לא גבוה ואפילו נמוך – היא להקשיב להם הקשבה רבה: יש להם גם את חוכמת הלב.
אבישי ברוורמן: ד"ר חיימוביץ, ביקשת להשתתף.
אבישי ברוורמן: אתה אסטרטג בפורום יועצים בניהול באירופה ואמרת שעסקת באירופה בתחום הדואר.
אבישי ברוורמן: מה יש לך ללמד אותנו מאירופה על הבעיה שעל השולחן?
<יהודה חיימוביץ: קודם כל, עדויות כפי שאנחנו שומעים כאן נשמעות כמעט בכל מקום בעולם כי הבעיה של דואר היא בעיה גלובלית.
אבישי ברוורמן: הטכנולוגיה השתנתה, יש אימיילים.
<יהודה חיימוביץ: הטכנולוגיה השתנתה וכל הדברים שהעלו כאן ולכן יצרו תהליכים שחייבו לשנות את התפיסה של דואר ובכלל מה זה חברה ממשלתית.
<יהודה חיימוביץ: כיוון שההתמחות המרכזית שלי כמי שעומד בראש הפורום הזה היא קבלת החלטות, אני בודק איך מקבלים החלטות בנושאים השונים כדי לאפשר פעילות של כל גוף, והדואר במקרה זה הוא דוגמה.
<יהודה חיימוביץ: זה מתחיל למעלה – הממשלה צריכה ברמת החזון להחליט מה היא רוצה מהדואר.
<יהודה חיימוביץ: האם שירות דואר צריך להיות ממלכתי?
<יהודה חיימוביץ: לאומי?
<יהודה חיימוביץ: וכדומה.
<יהודה חיימוביץ: אם כן – אזי לשפוט את הגוף הזה רק ברמה הכספית-כלכלית אם הוא גוף רווחי, זה בעייתי.
אבישי ברוורמן: תראה, ד"ר חיימוביץ, אני עוצר אותך – זה ברור לכולנו.
אבישי ברוורמן: ברור לכל אחד שיושב פה בשולחן שאם כל האינטרסים הלאומיים וכולי, חוסר הרנטביליות, הגרעון הגדול, הבעיות, מחייבים פתרון.
אבישי ברוורמן: לכן, מה המלצותיך לאור הניסיון שלך?
<יהודה חיימוביץ: הנקודה המרכזית על פי מקורות גלויים, יתכן ויש שינוי, היא עלויות השכר בגובה של 63%.
<יהודה חיימוביץ: זה משהו שחברה כלשהי לא יכולה לעמוד בו.
<יהודה חיימוביץ: זאת אומרת אין לה מספיק כסף לעשות את שאר הדברים: פיתוח, אחזקה, תחזוקה, רכישות ועוד.
אבישי ברוורמן: איזה מספר למשל - - -
<יהודה חיימוביץ: בחברה מהסוג של חברת הדואר זה צריך להיות 45% לכל היותר.
<יהודה חיימוביץ: כדי להגיע למספר הזה יש צורך בסוג של עסקת חבילה שבה נמצאים הממשלה, הגוף, ההנהלה - - -
אבישי ברוורמן: כל רבי החובלים נמצאים פה סביב השולחן.
אבישי ברוורמן: החבילה פה.
<יהודה חיימוביץ: צריך מצד אחד הקטנה בצורה זו או אחרת, לאו דווקא פיטורים, אבל הקטנה בצורה זו או אחרת של עלויות השכר.
<יהודה חיימוביץ: צריך להיכנס לעומק ולראות איך עושים את זה.
<יהודה חיימוביץ: מצד שני, הגדלה של הרווחים, של מנועי הצמיחה - - -
אבישי ברוורמן: את כל הדברים האלה אנחנו מבינים.
אבישי ברוורמן: אני שואל תכלס, מה אתה ממליץ?
אבישי ברוורמן: את הדברים אנחנו יודעים.
<יהודה חיימוביץ: יש כמה דברים: אחד, להיכנס ולבדוק איפה אפשר - - -
אבישי ברוורמן: יש לך משהו להוסיף מעבר לנקודה הכללית שאנחנו צריכים לעשות את הדברים?
אבישי ברוורמן: זהApple Pie and Motherhood.
<יהודה חיימוביץ: אחד הדברים שצריך לעשות הוא להוריד בעלויות שכר כ-10 עד 12 אחוזים.
<יהודה חיימוביץ: איך עושים את זה?
<יהודה חיימוביץ: זה כבר - - -
יעקב אשר: אדוני היושב-ראש, אתה מחפש מילה יותר טובה לניתוח?
אבישי ברוורמן: כבר דיברו על זה.
יעקב אשר: להרגיע את החולה?
אבישי ברוורמן: אתה נכנסת רק עכשיו – על כל הדברים האלה כבר דיברו.
יעקב אשר: אתה שואל מה החידוש?
אבישי ברוורמן: אני שואל רק אם יש לך משהו להוסיף.
אבישי ברוורמן: אם לא – אז לא.
<יהודה חיימוביץ: כ-12 עד 13 אחוזים זה אחד הדברים שאפשר - - -
אבישי ברוורמן: יש לך הצעה אופרטיבית נוספת?
<יהודה חיימוביץ: כן, כן.
אבישי ברוורמן: מהי ההצעה האופרטיבית?
<יהודה חיימוביץ: החלק השני הוא חלק של עלויות וכדומה.
<יהודה חיימוביץ: דיברו פה על סגירת מרכזי חלוקה – דווקא הרעיון של מרכזי חלוקה, הרחבה שלהם, הוא רעיון שמשתמשים בו הרבה.
אבישי ברוורמן: לגבי זה אמר ד"ר רייך שהוא חשב בכיוון אחד אבל הוא הבין שהוא צריך לשנות את חשיבתו.
<יהודה חיימוביץ: העברה של שירותי חבילות וכדומה לזכיינות, אחזקה של מקומות שבהם אפשר לשלם שירותי בנק דואר בסופרים גדולים, בסופר פארם וכדומה, ולאו דווקא במרכזים - - -
אבישי ברוורמן: זו גם נקודה שדיברו עליה.
<יהודה חיימוביץ: והדבר שבאמת דובר כאן – כיוון שיש גידול מאוד משמעותי בחבילות עד 2 ק"ג בגלל חברות כמו אמזון וכדומה, להשתמש בזה מאוד כי זה הולך - - -
אבישי ברוורמן: זה מה שאמרה הגברת ורון – להיכנס לשטח הזה - - -
<יהודה חיימוביץ: זה מנוע צמיחה - - -
אבישי ברוורמן: חיים, זה אצלך בכוונת?
<חיים אלמוזנינו: אמרתי את זה קודם, אני חושב שבעניין הזה הכיוון מאוד ברור.
<חיים אלמוזנינו: חלק מהשירותים, זה גם מופיע בתכנית, לחלק אותם בשעות המתאימות, גם חלק מזה זה גם ברגולציה.
<חיים אלמוזנינו: אין ספק שזה הדבר שכרגע נמצא בצמיחה גבוהה ביותר ואנחנו צריכים להתאים את עצמנו לעניין.
<חיים אלמוזנינו: זה חלק מהתכנית בוודאי.
אבישי ברוורמן: תודה רבה, ד"ר חיימוביץ.
<בנימין כהן: אני יושב-ראש ארגון סוכני הדואר, הזכיינים.
<בנימין כהן: אני רוצה לעשות סדר בעניין – כל הזמן עלה כאן הנושא של סניפים.
<בנימין כהן: יחידות הקצה בחברת הדואר שפרוסות בפריפריה, רובן או חלק הארי מהן, כ-400 הם סוכני דואר עצמאיים.
<בנימין כהן: לכל אורך הדרך כאן בכל הדיונים לא נשמע קולם.
<בנימין כהן: אני חייב לומר שבכל התהליך הזה, צריך לדעת, מדובר בכ-1,600 משפחות שנותנות את השירותים בעיקר בפריפריה, בעיקר בשכונות, בעיקר במקומות עמוסים.
<בנימין כהן: את זה רציתי להדגיש כי כל הזמן מדברים פה על סניפים – יש סוכנויות והן חלק הארי של יחידות הדואר בארץ.
אבישי ברוורמן: מישהו רוצה להתייחס לנושא הזה?
אבישי ברוורמן: חיים?
<חיים אלמוזנינו: זה בהחלט נכון.
<חיים אלמוזנינו: חלק הארי בפריפריה זה סוכנויות.
<חיים אלמוזנינו: עדיין מרב פעילות הדואר של חברת הדואר, קרוב ל-75%, נעשית בתוך סניפי הדואר ולא בתוך סוכנויות הדואר.
<חיים אלמוזנינו: בעניין הכמותי, זה נכון, יש קרוב ל-400 סוכנויות.
אבישי ברוורמן: לכן צריך התייחסות לכל אותן משפחות בתהליך הזה.
אבישי ברוורמן: ד"ר רייך, הייתה איזו התייחסות לנושא הזה אצלך?
<זיו רייך: דנו בנושא, אנחנו מודעים לכך שהסניפים מחולקים גם לנושא של הסוכנויות וגם לנושא של הפעלה עצמית על-ידי הדואר.
<זיו רייך: אנחנו גם מודעים לנושא שהפריפריה היא זו שמקבלת את השירות על-ידי הסוכנויות ואנחנו התייחסנו לכך בוועדה.
<אמיר לוי: רק עוד הערה אחת בהתייחסות למה שיו"ר ועד העובדים אמר.
<אמיר לוי: אמרתי בהתחלה את זה לא לשם הנימוס – אנחנו לא מאמינים בתהליכים שנעשים במעמד צד אחד.
<אמיר לוי: לא יכול להתקיים כאן תהליך שלא יהיה בשיתוף העובדים.
<אמיר לוי: כך יהיה.
<אמיר לוי: אבל אמרתי קודם: זה ידרוש החלטות, גם אמיצות.
<אמיר לוי: ברור לי שהן לא פשוטות, אבל תזכרו שהמטרה שלנו שתהיה חברת דואר שתצמח בעתיד.
<אמיר לוי: בסופו של דבר זה גם נכס שלנו, אנחנו הבעלים שלו ואנחנו רוצים ליהנות מהנכס הזה ואנחנו רוצים שהציבור ייהנה מהנכס הזה וחשוב לי להדגיש את זה.
<אמיר לוי: בנו אין ציניות בעניין הזה ואנחנו לא חושבים שניתן לעשות תהליך כזה בלי שיתוף מלא של ההנהלה והעובדים.
<אמיר לוי: כמו שאמרתם, אתם תהיו אלה שיובילו את זה, אנחנו רק צריכים לעזור לייצר את התנאים.
אבישי ברוורמן: אני שמח לשמוע את זה, אמיר.
אבישי ברוורמן: אם ככה, אני קודם כל מודה על הדיון, על הרצינות.
אבישי ברוורמן: הייתה פה באמת אווירה כבדה כי הסיפור לא פשוט.
אבישי ברוורמן: אבל אנחנו צריכים לזכור שנוסף לעובדים המסורים, ציבור הצרכנים כבר תקופה ארוכה סובל מאוד מהמשבר הזה בחברת הדואר שנמשך זמן רב מדי.
אבישי ברוורמן: אני חושב שהזמן הגיע, אני חושב שיש רצון טוב, יש הקשבה ויש כבוד.
אבישי ברוורמן: לכן אנחנו ניתן לכם את כל הגיבוי בכל המהירות – אנחנו נקבל דיווחים כל הזמן כדי שהרפורמה הזאת, כמו רפורמות אחרות שאתם מובילים, אמיר, נביא אותה לביצוע במהירות האפשרית אבל בחוכמה ובכבוד המתאים לעובדים.
אבישי ברוורמן: כבוד שר התקשורת גלעד ארדן, המנכ"ל אבי ברגר, חברת הכנסת רוזין, כל הנציגים של המשרדים והציבור.
אבישי ברוורמן: על הפרק היום דיווח שר התקשורת על פעולות משרדו, תכנית העבודה ואופן ביצוע התקציב לפי סעיף 123(ז) לתקנון הכנסת.
אבישי ברוורמן: יש לנו בעיות בהרבה מאוד שווקים, אבל שוק התקשורת – אנחנו יודעים היטב שהשינויים הטכנולוגיים פשוט משנים את העולם כולו.
אבישי ברוורמן: הנושאים האלה הם כרגע כולם בדיון, בחקיקה וברפורמה, ואני אשמח מאוד אם השר ידווח, ואחר כך נפתח את זה לשאלות ולתשובות.
אבישי ברוורמן: תן לנו תמונה כללית לגבי מצב המשרד, מה הרפורמות שאתה מתכנן, ללוח זמנים וכיוצא בזה.
גלעד ארדן: אני מודה ליושב-ראש הוועדה, לוועדת הכלכלה על הדיון החשוב הזה.
גלעד ארדן: טוב שהדיון משודר כי הרבה פעמים הצעות חוק הם אלה שמקבלות בולטות, והתפקיד של הוועדה – וטוב אתה עושה – החשוב לא פחות זה הבקרה והפיקוח על משרדי הממשלה שעושים את מלאכתם למען הציבור, וכמובן, מקבלים מכם את ההערות ואת הביקורת ועונים על שאלות.
גלעד ארדן: אז מאוד שמח על הדיון הזה.
גלעד ארדן: כפי שאמרת, שוק התקשורת הוא מאוד דינמי.
גלעד ארדן: זה גם קורה בגלל ההתפתחויות של הטכנולוגיה וההרגלים שלנו שמשתנים, והוא משלב בתוכו גם השקעה בתשתיות.
גלעד ארדן: כמובן, השאיפה שלנו ששוק כל-כך חשוב ודינמי, תתקיים בו תחרות מתמדת לטובת רמת השירות שתשתפר והמחירים שילכו וירדו כמו שקרה בשנים האחרונות בתחום הסלולר.
גלעד ארדן: אנחנו הכנו סקירה מאוד מתומצתת שמנכ"ל המשרד אבי ברגר מיד יציג.
גלעד ארדן: אני רק רוצה בשלוש-ארבע דקות לומר מהם בעיני שבעת הנושאים המרכזיים שבתעדוף המשרד.
גלעד ארדן: כמובן, כוח אדם ותקציב הם תמיד מוגבלים – אתה עוד מעט תראה עד כמה הוא מוגבל, אבל צריך לתעדף בסדר עדיפויות.
גלעד ארדן: אני מדבר כרגע על המשרד בפנים, לא כולל גופים חשובים כמו הרשות השנייה שהיא גוף חיצוני, למעשה, למשרד התקשורת.
גלעד ארדן: אז אם אני צריך למפות מהם אותם שבעה נושאים מרכזיים שהמשרד עוסק בהם ויעסוק בשנה הקרובה.
גלעד ארדן: הנושא הראשון הוא בתחום הסלולר.
גלעד ארדן: אנחנו נפעל להקים סוף-סוף את הרשת של הדור הרביעי בישראל.
גלעד ארדן: זה, כמובן, מעורר שאלות, ואני לא ארחיב על כך, אבל יש לנו היום חמש חברות שיצרו תחרות מאוד בריאה שהביאה לירידת מחירים, והשאיפה שלנו היא לשמור על התחרות הזאת.
גלעד ארדן: לכן אנחנו מנסים לחשוב על האיזון הנכון בין רמת התחרות בשוק לבין הצורך להקים רשת תקשורת סלולרית מתקדמת של הדור הרביעי.
אבישי ברוורמן: בהנחה שהממשלה הזאת תסיים את ימיה – מה שבטוח או לא בטוח – ואתה תישאר שר התקשורת, אתה רואה את הדור הרביעי בימיך?
גלעד ארדן: כן, בעזרת השם.
גלעד ארדן: אני רואה את הדור הרביעי פרוס אצל חלק מהחברות, ותוך כשנה וחצי עד שנתיים.
גלעד ארדן: אני לא יודע אם אצל כל החברות – השאלה איזה מודל יאושר – המנכ"ל יוכל להרחיב לאחר מכן, הוא מוביל את הנושא בשיתוף הרשתות.
גלעד ארדן: הנושא השני שאנחנו עוסקים בו הוא הרפורמה לפתיחת הפס הרחב לתחרות.
גלעד ארדן: גם כאן היה סיוע של ועדת הכלכלה במהלך חוק ההסדרים, ואנחנו ממש נמצאים ימים בודדים לפני היציאה לשימוע שיכלול כבר את המחירים שאנחנו חושבים לנכון שהם המחירים על בסיס התמחור שעשתה חברת "פרונטייר" יחד עם אנשי המקצוע של המשרד ופרופ' גרונאו כדי שהפס הרחב של בזק ולאחר מכן של הוט יונגש במחירים סיטונאיים לכל מי שיחפוץ, ואנחנו מאמינים שזה יניע באופן משמעותי את התחרות – בהתחלה בתחום של האינטרנט יותר כך שהציבור יוכל להתקשר עם חברה אחת גם לצורך התשתית וגם הספק, ואנחנו מקווים שלאחר מכן גם בתחום השידורים.
אבישי ברוורמן: זה יוצא עכשיו לדרך.
גלעד ארדן: זה אמור לצאת לדרך בתוך ימים בודדים.
גלעד ארדן: הנושא השלישי זה מיזם הסיבים האופטיים.
גלעד ארדן: זה, כמובן, פרויקט שהוחלט עליו עוד בקדנציה הקודמת, אבל יש לנו הזכות להיות אלה שמנסים ומקדמים את המימוש שלו.
גלעד ארדן: זה אמור לבסס בעצם את התשתית הנייחת השלישית במדינת ישראל בקצבים שלא הכרנו – אלף מגה, 1 ג'יגה לכל בית אב.
גלעד ארדן: זה דבר שאמור להשפיע בסופו של דבר גם על המחירים, גם על רמת השירות, גם על שירותים ממשלתיים שיינתנו שאנחנו אפילו עדיין לא יודעים לצפות מה הם יהיו.
גלעד ארדן: זה פרויקט שאנחנו מסווגים אותו כאחד הפרויקטים החשובים ביותר שהמשרד עוזר לקידומם ולמימושם.
גלעד ארדן: הנושא הרביעי: עד שתתפתח התחרות בתחום התקשורת הנייחת ועל בסיס השוק הסיטונאי ומיזם הסיבים – אני אמרתי את זה אצלך בוועדה וקיבלתי סיוע מהוועדה – הסמכות שניתנה לי, וגם פה אנחנו מקווים שבשבועות הקרובים נציג לציבור את אותה חבילת יסוד בכבלים ובלוויין שהיא אמנם לא הפתרון המיטבי כי התערבות במחירים ובתכנים זה אף פעם לא פתרון מיטבי – תחרות עושה את הפתרון המיטבי – אבל עד שתתפתח התחרות על בסיס התשתיות שמקימים או על בסיס השוק הסיטונאי שגם שם יש מקום לפיתוח תשתיות בחלק מרמות השירות, נקדם את אותה חבילת יסוד כדי שלאזרחי המדינה יהיה היצע גדול יותר לבחור ולא רק ישלמו מחיר כל כך גבוה על חבילת הבסיס שהוא בין הגבוהים במדינות העולם המערבי.
גלעד ארדן: הנושא החמישי – נקבע בעניינו מועד לדיון ב-27 בחודש – האיחוד של מועצת הכבלים והלוויין עם הרשות השנייה - -
אבישי ברוורמן: מה שנקרא "חוק ברית המועצות".
גלעד ארדן: ברית המועצות כבר חדלה מלהתקיים וגם השם הזה, ראוי שיחדל מלהתקיים.
אבישי ברוורמן: אנחנו נדחה את זה מכיוון שבאותו יום יש נסיעה של 60 חברי כנסת לאושוויץ, ולכן ביקשנו מועד אחר.
גלעד ארדן: אז אני מקווה שזה יידחה לזמן קצר.
גלעד ארדן: בכל אופן החוק הזה חשוב בטווח הקצר.
גלעד ארדן: הוא יכול לאפשר חיסכון בעלויות לשחקנים בשוק התקשורת כי מדובר בהצעת חוק שיש בה גם מטרה לייעל וגם לעשות בסיס רגולטורי שוויוני בין מצב שהיום לפעמים אותו גוף שידור מקבל החלטה שונה מהרשות השנייה וממועצת הכבלים והלוויין.
גלעד ארדן: לטווח הבינוני והארוך יותר אני רואה בגוף הזה – וייתכן שאפילו יורחבו סמכויותיו בעתיד – אפשרות להיות גם רשות שידורים כללית שתפקח ותייצר רגולציה, ככל שנזדקק לה בעתיד, על כל השידורים במדינת ישראל.
אבישי ברוורמן: כבוד השר, זה מהלך מאוד חשוב.
אבישי ברוורמן: ייתכן שאתה תהיה גם בתפקיד אחר בעתיד - -
גלעד ארדן: אני עדיין פה.
אבישי ברוורמן: אני מסתכל קדימה.
אבישי ברוורמן: לא יודע איזה תפקיד.
אבישי ברוורמן: כולו מן אללה.
מיכל רוזין: למשל באופוזיציה.
אבישי ברוורמן: או.
אבישי ברוורמן: את רואה?
גלעד ארדן: אם באופוזיציה, רק יושב-ראש ועדת הכלכלה.
גלעד ארדן: זה התפקיד הכי טוב.
אבישי ברוורמן: הכי משמעותי בכנסת.
אבישי ברוורמן: המכון הישראלי לדמוקרטיה העלה שאלה שבמידה שיש רשות מאוחדת עדיף שהיא תהיה סטטוטורית כדי שתהיה חומה סינית בין הפוליטיקאים לבין הרשות.
אבישי ברוורמן: אני יודע שבדברים אחרים דיברת בנושא הזה.
אבישי ברוורמן: יש לך עמדה?
גלעד ארדן: אין לי עמדה סופית.
גלעד ארדן: אני ירשתי הצעת חוק מוכנה שלא רצינו לעכב את הבאתה לכנסת.
גלעד ארדן: בהצעת החוק שהוכנה בקדנציה הקודמת המודל הוא של גוף פנימי בדומה למועצת הכבלים והלוויין.
גלעד ארדן: אני שומע ומכיר את הטענות על כך שהגוף הזה צריך להיות חיצוני.
גלעד ארדן: אני לא בטוח שמה שאמרת מתקיים בגופים חיצוניים.
גלעד ארדן: למשל, רשות השידור נתפסת כמודל הכי עצמאי וחיצוני.
גלעד ארדן: היא חיצונית, היא ממומנת אגרה – לא מתקציב המדינה – ואני לא בטוח שהיא נתפסת לגמרי כעצמאית.
גלעד ארדן: בכנסת עניתי לטענות שעלו מקרב חברי כנסת, ואמרתי שאני עדיין לא נעול על המודל הזה.
גלעד ארדן: אנחנו נדון בכך בוועדה בפתיחות.
גלעד ארדן: כבר נפגשתי עם המכון הישראלי לדמוקרטיה, ואני לא רואה פה אידיאולוגיה שאי אפשר לסטות ממנה.
גלעד ארדן: הנושא השישי – ולא לפי סדר עדיפויות או סדר חשיבות זה רשות השידור.
גלעד ארדן: כידוע, שר האוצר בשיתוף אתי החלטנו להשהות את אותו מסמך הידוע בכינויו "רפורמה" שנחתם לפני כמה שנים, וחלק מהתנאים בו נחתמו בקדנציה הזאת כי לא חשבתי שהוא יעשה את השינוי שאזרחי ישראל מייחלים לו בשידור הציבורי.
גלעד ארדן: לפני כארבעה חודשים מיניתי את הוועדה לבחינת המתווה לשידור הציבורי העתידי שידועה בכינויה ועדת "לנדס" שאמורה לבחון את עתיד רשות השידור, ולהציע לנו את המודל הנכון.
גלעד ארדן: אני יכול כבר לעדכן - - בדיוק נכנס יושב-ראש רשות השידור.
אבישי ברוורמן: מר גילת, אתה יכול להצטרף לשולחן.
אבישי ברוורמן: צד שמאל או ימין בהתאם לנטיות לבך.
גלעד ארדן: אני יכול לעדכן כאן שלאחר הרבה דיונים ותיאומים בינינו לבין משרד החינוך ביומיים-שלושה הקרובים ייחתם גם כתב מינוי לוועדת משנה בתוך ועדת לנדס שתבחן גם את העתיד של הטלוויזיה החינוכית.
גלעד ארדן: כמובן, השאלות המרכזיות שיעלו זה האם אין מקום לאחד בין הטלוויזיה החינוכית לבין רשות השידור, והרכב ועדת המשנה יפורסם ממש בימים הקרובים.
גלעד ארדן: ועדת לנדס ובתוכה גם ועדת המשנה בתחום עתיד הטלוויזיה החינוכית אמורים לסיים את עבודתם בסוף חודש פברואר.
גלעד ארדן: אנחנו, כמובן, נבוא להציג זאת בוועדת הכלכלה.
גלעד ארדן: אני אומר שוב, מעבר להיבט התוכני של שידורים אני מעוניין לבסס מודל שיהיה עצמאי ואיכותי ככל שניתן גם בהיבט הכלכלי של האגרה.
גלעד ארדן: אמנם אני אישרתי בימים האחרונים בהתאם למתווה האגרה הפוחת שאושר בחוק, את ההפחתה השנתית של 5%.
גלעד ארדן: זה יביא להפחתה של עוד 12-11 שקלים.
גלעד ארדן: זאת עדיין לא הבשורה.
גלעד ארדן: גם זה טוב, אבל זאת עדיין לא הבשורה.
גלעד ארדן: אני מקווה שבמתווה הסופי שיוצג על-ידי ועדת לנדס יהיה ייעול הרבה יותר גדול בעלויות רשות השידור כך שנוכל להציג הפחתה ניכרת באגרת רשות השידור.
אבישי ברוורמן: אתה ידוע בתור אדם ששם את הדברים קדימה.
אבישי ברוורמן: אני רק מחלק עם הצופים שכאשר לפני כמה שנים הייתי יושב-ראש ועדת כספים אמרו שאוטוטו יש רפורמה.
אבישי ברוורמן: כבר עברו כמה שנים טובות, ו"אוטוטו יש רפורמה".
אבישי ברוורמן: היום נפל בחלקך הזכות, ואולי גם החובה, לסיים את הפארסה הזאת.
אבישי ברוורמן: מה החזון שלך לגבי ערוץ 1 לאחר הרפורמה?
גלעד ארדן: אם הייתי יודע את כל התשובות לא הייתי צריך למנות ועדת מומחים בלתי תלויה.
גלעד ארדן: כיוון שאני בסך הכול עורך-דין אז אני לא בקי עד כדי כך איך צריך להיות בנוי השידור הציבורי.
גלעד ארדן: לכן אספנו ומינינו לאותה ועדה אנשים בתחום הידע והשידורים - -
אבישי ברוורמן: כרגע רב הנסתר על הנגלה.
גלעד ארדן: אין שום דבר נסתר.
גלעד ארדן: מי כמוך מבין שאנחנו מכבדים את הכנסת.
גלעד ארדן: יש הביטוי הידוע "רק לחמור מראים חצי עבודה".
גלעד ארדן: אז כיוון שהוועדה עצמה עוד לא סיימה את מלאכתה ובחרו לה במכרז גם חברת ייעוץ שאפילו טסה לשלוש מדינות כדי ללמוד את המודל - -
אבישי ברוורמן: זאת אומרת אנחנו צריכים לחכות ולצפות.
גלעד ארדן: בסך הכול עוד כחודש וחצי, אדוני היושב-ראש.
גלעד ארדן: אני מקווה - -
אבישי ברוורמן: שהתוצאה תהיה מעניינת.
גלעד ארדן: אני מקווה מאוד שהיא תהיה טובה.
גלעד ארדן: נראה לי שהיא בכל מקרה תהיה יותר טובה מהמצב הקיים אם היא תיושם.
גלעד ארדן: הנושא האחרון זה תחום הדואר.
גלעד ארדן: אתם קיימתם כאן כבר דיון שני לפני כמה ימים.
גלעד ארדן: חברת דואר ישראל ובתוכה בנק הדואר – גופים מאוד חשובים שגם מעסיקים אלפי עובדים וגם נותנים שירות אוניברסלי בכל חלקי המדינה.
גלעד ארדן: חברת הדואר, לצערי, נקלעה למשבר קשה ביותר.
גלעד ארדן: זה תהליך של כבר כמה שנים.
גלעד ארדן: אמרת שקיבלתי מצב נתון אז גם פה המצב היה כזה כבר זמן די ממושך.
גלעד ארדן: לדעתי, במסקנותיה של אותה ועדה שמונתה בראשותו של ד"ר זיו רייך שצפויה לסיים בעוד שלושה שבועות, יש כיוונים מאוד חשובים שגם יסייעו להוריד עלויות שהצגתי לך גם בפגישה מקצועית בינינו – גם להוזיל את העלויות התפעוליות של הדואר וגם באמצעות הכסף שייחסך לשפר את רמת השירות בסניפים, אולי אפילו לפתוח עוד סניפים, לחשוב על מקורות הכנסה חדשים לחברת הדואר.
גלעד ארדן: כל הנושאים הללו נבחנים גם בליווי של חברה חיצונית של יועצים "דלויט" שבוחנת את כל המודלים שנעשו.
גלעד ארדן: בישראל אנחנו משום-מה די אחרונים אחרי העולם המערבי בהרבה נושאים שזה חיסרון, אבל יש גם יתרון שאתה יכול ללמוד מהניסיון של אחרים.
גלעד ארדן: אני משתדל כך לעשות.
גלעד ארדן: גם בנושא הזה, לדעתי, תוך כמה שבועות נוכל להציג כבר את התכנית הכוללת.
גלעד ארדן: עד כאן דברי.
אבישי ברוורמן: בשבוע שעבר, כמו שאמרתי, היה דיון.
אבישי ברוורמן: גם ד"ר רייך הופיע והציג חלק מהכיוונים.
אבישי ברוורמן: הנקודה הכללית הייתה לגבי מקורות הכנסה וכיווני צמיחה, והוא השאיר את זה יותר להנהלה ולך.
אבישי ברוורמן: אנחנו מצפים מעבר להתייעלות לדעת מה היו המקורות לצמיחה ולחזון חדש.
אבישי ברוורמן: אדוני, אני מאוד מודה לך.
אבישי ברוורמן: אני מקבל בברכה את המנכ"ל אבי ברגר.
אבישי ברוורמן: הצטרפת רק לא מזמן.
<אבי ברגר: לפני חודשיים.
אבישי ברוורמן: תוסיף כמה דברים בקצרה.
אבישי ברוורמן: מה אורך המצגת?
<אבי ברגר: יש פה בערך 25 דקות.
אבישי ברוורמן: תעשה את זה במהירות כי אנחנו לא חסידים של עודף מצגות.
<אבי ברגר: אני אעשה את זה מאוד מהר.
<אבי ברגר: הכנו שלושה פרקים במצגת: פרק ראשון ידבר על הכניסה ל-2013; פרק שני – מה היו היעדים המרכזיים בשנת 2013, ובסוף התוצאות – איפה אנחנו רואים את השוק כרגע בסוף 2013 או באמצע, לפי הנתונים שקיימים כרגע.
<אבי ברגר: כשאנחנו מדברים על מבנה השוק, כמו שהשר אמר, יש השוק הקלאסי של שוק התקשורת שמופיע פה בכחול, יש כל הנושא של הדואר, ויש שוק השידורים על-ידי הרשויות המתאימות.
<אבי ברגר: כשמסתכלים על ענף התקשורת בסוף 2012 קטנו ההכנסות ב-10.7% ביחס ל-2011, והירידה הניכרת ביותר בעקבות התחרות בתחום הסלולר שהגיעה ל-19% בקירוב.
<אבי ברגר: בתחום הגישה לאינטרנט לעומת זאת אנחנו רואים המשך צמיחה בקצב מתון, ויש גידול בהכנסות ב-8%.
<אבי ברגר: לפי הנתונים, אפשר לראות שבטלפוניה יש ירידה קלה; בתשתיות פס רחב שזאת הגישה לאינטרנט יש עלייה של כ-8%, כמו שאמרתי קודם; בתחום הטלוויזיה, כבלים ולוויין יש פחות או יותר יציבות – נראה את זה אחרי זה בגרף שמראה את זה יותר לעומק.
<אבי ברגר: גם בתחום הבינלאומי יש פחות או יותר התייצבות.
<אבי ברגר: בתחום הנייד – ירידה ניכרת, כמו שרואים, ובתחום הגישה לאינטרנט יש רמה של יציבות.
<אבי ברגר: בסך-הכול, כאמור, ירידה של כ-10.7% בנפח השוק.
<אבי ברגר: כאן רואים את החלוקה בין הפלחים השונים באחוזים.
<אבי ברגר: רואים כאן שהנתח של הנייד יורד, והנתחים האחרים עולים באופן טבעי כי אם באופן יחסי הערך המוחלט של הנייד ירד אז החלק היחסי שלו קטן.
<אבי ברגר: יש כאן צורת הצגה אחרת של אותם נתונים ורואים שהנייד עדיין מהווה 50% מההכנסות בשוק הזה.
<אבי ברגר: למעשה, המגמה הרב-שנתית של המשרד זה מעבר ממקום שהיה מונופוליסטי בעבר, לפני כ-20 שנה, ופתיחת השוק לתחרות בגישות השונות.
<אבי ברגר: לדוגמה בסלולר היה לפני 20 שנה מפעיל אחד, פלאפון; לאחר מכן הוכנסו סלקום ופרטנר.
<אבי ברגר: כלומר בשנת 2000 עברנו להיות עם שלושה מפעילים.
<אבי ברגר: בשנת 2010 היו חמישה מפעילים מבוססי תשתית ונכנסו MVNO.
<אבי ברגר: כך שהיום אנחנו רואים את המצב שמדובר על חמישה מפעילים מבוססי תשתית ובנוסף חמישה MVNO פעילים ועוד רבים שיש להם רישיונות, ואנחנו מקווים שיתחילו לפעול.
<אבי ברגר: בתחום הנייח בזק פועל באופן מסורתי ועם השנים נכנס גם הוט וחברות נוספות שנותנות שירותים מעל.
<אבי ברגר: אם מסתכלים קדימה, כמו שאמר השר, שני הדברים המרכזיים שיקרו ב-2014 זה התחלת פריסה של IBC, מיזם הסיבים האופטיים ופתיחה של השוק לתחרות על-ידי הפעלת שוק סיטונאי.
<אבי ברגר: בתחום הבינלאומי, חשוב לציין מעבר לכך שכמות השחקנים גדלה, שגם בקישור הבינלאומי של מדינת ישראל לעולם יש היום שלוש חברות שמספקות את השירות הזה, ואך לפני כמה שנים לא רבות הייתה רק חברה אחת.
<אבי ברגר: בתחום הדואר – גם בהכנסות הדואר וגם בהכנסות של בנק הדואר יש מגמת עלייה קלה, ואחת הבעיות הקשות זה ההוצאות ולאו דווקא ההכנסות אף על פי שצריך לעשות פה עוד דברים כדי לנסות למצוא מקורות הכנסה נוספים.
<אבי ברגר: נתונים על המשרד: המשרד הוא יחסית קטן ומשפיע על שוק מאוד משמעותי שראינו את היקפיו.
<אבי ברגר: המשרד נמצא בפערי כוח אדם ביחס להיקף המשימות כאשר נפח השוק גדול ומאתגר שמשתנה לנגד עינינו כל הזמן.
<אבי ברגר: התקציב נמוך ורובו קשיח.
<אבי ברגר: אנחנו נראה שהחלק הקשיח בתקציב עולה על התקציב הבסיסי של המשרד.
<אבי ברגר: התקציב הוא דו-שנתי, אושר ביולי, ובנוסף במהלך השנה קלטנו את לפ"מ אלינו, וכמובן, אנחנו עוסקים בחוק רשות השידור, כפי שנאמר.
<אבי ברגר: כעת רואים שקף שהתקציב עם התוספות הוא 70 מיליון שקל - -
אבישי ברוורמן: נתתי לשר התקשורת להציג את התקציב כי בסוף הדיון יש לי בקשה תקציבית.
גלעד ארדן: הבקשה שלך עולה על החלק הגמיש.
<אבי ברגר: כמו שרואים פה התקציב הוא 70.5 מיליון שקלים, וחלקו הוא תקציב שאנחנו מעבירים.
<אבי ברגר: לדוגמה, תמיכה בהפקות זה לא באמת תקציב של המשרד, אלא תקציב שעובר דרך המשרד לטובת תמיכה בגופים חיצוניים.
<אבי ברגר: רואים שזה סכום קטן – כ-5 מיליון שקלים.
<אבי ברגר: מעבר לזה שכר תפעול המשרד כמו חניות, תפעול שוטף, משרדים, תחזוקה, דלק ועוד כהנה וכהנה.
<אבי ברגר: בסופו של דבר התקציב הפנוי הוא לייעוץ, וזה בערך 4.4 מיליון שקלים.
<אבי ברגר: זאת הגמישות של המשרד היום.
<לאה ורון: זה יועצים חיצוניים?
<אבי ברגר: כן.
גלעד ארדן: זה על שוק של 26 מיליארד שקל.
גלעד ארדן: אני מזכיר.
<אבי ברגר: אלה פחות או יותר הפרופורציות.
<אבי ברגר: בשקף הבא אפשר לראות את זה בצורה קצת אחרת.
<אבי ברגר: בסיס התקציב של המשרד הוא 52.3 מיליון שקל.
<אבי ברגר: התוספות שקיבלנו הן 18.2 מיליון שקל.
<אבי ברגר: יחד זה 70.5 מיליון שקל, והתקציב הקשיח הוא 66 מיליון שקלים.
<אבי ברגר: כלומר התקציב הקשיח של המשרד היום עולה בערך ב-14 מיליון שקלים על בסיס התקציב.
<אבי ברגר: זה פחות או יותר המצב.
אבישי ברוורמן: אתה יכול להתקדם.
<אבי ברגר: שלוש מטרות בשנת 2013:
<אבי ברגר: בתחום הטלקום, בתחום השידורים ובתחום בנק הדואר מול מטרות שחוצות שווקים, כמו קידום ההגינות ורווחת הצרכן – זה נכון בכל השווקים שעוסקים בהם; הגברת הפיקוח וביצוע אכיפה והיערכות במצבי משבר וחירום.
<אבי ברגר: בשוק הטלקום – בתחום הסיבים האופטימיים – FTTH גובשה תפיסה ואף ניתן רישיון להגיע עם סיב אופטי לכל בית ובית.
<אבי ברגר: למעשה, המשרד עמד ביעדיו בהיבט של הוצאת הרישיון ולאפשר התחלת פריסה.
<אבי ברגר: בתחום השוק הסיטונאי בתחום התקשורת הנייחת על בזק ועל הוט שמנו לעצמנו כי כמו שנאמר רצינו לצאת עם שוק סיטונאי כבר בשנת ב-2013.
<אבי ברגר: יש פה דחייה קלה כי זה ייצא בתחילת 2014, והחמרנו עם עצמנו כי בגלל שבוע או שבוע וחצי של דחייה אפשר היה לא לשים צהוב, אבל אנחנו חושבים שצריכים להיות שקופים.
<אבי ברגר: דור רביעי בסלולר – האילוץ המרכזי הוא אילוץ הספקטרום.
<אבי ברגר: הספקטרום במדינת ישראל הוא משאב מאוד מצומצם - -
אבישי ברוורמן: תסביר לקהל מה זה ספקטרום.
<אבי ברגר: ספקטרום הוא תחום התדרים שבו ניתן לעשות שידורים.
<אבי ברגר: למעשה, הספקטרום הוא משאב מאוד מצומצם וגם מאוד משמעותי ויקר.
<אבי ברגר: אחת הבעיות שצריך כדי לעשות דור רביעי היא לפנות את תחום הספקטרום, תחום התדרים, שמתאים לדור רביעי במדינת ישראל.
<אבי ברגר: למעשה, יש שני תחומי תדר אקטואליים ורלוונטיים במדינת ישראל – תחום ה-1,800 ותחום ה-2,600 מגה הרץ.
<אבי ברגר: בשני התחומים האלה נדרש לפנות תדרים.
<אבי ברגר: זה נמצא בתהליך סיום של הפינוי, ולכן להערכתנו, בשנת 2014 אפשר יהיה לצאת לדרך בתחום הדור הרביעי.