GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מורן הכהן יבין: "חוק ההתיישבות" – חוק ההתיישבות החקלאית (סייגים לשימוש בקרקע חקלאית ובמים), התשכ"ז-1967; "כושר נשיאה" – היחס הראי בין מספר בעלי החיים הרועים במקרקעי ציבור מסוימים לבין שטחם, לצורך הבטחת שימוש בר קיימא באותם מקרקעין כאמור בסעיף 1; אנחנו אנחנו נבקש להוסיף שהשר יקבע את היחס הראוי כאמור.
<מורן הכהן יבין: "המועצה" – מועצת רשות הרעייה שמונתה לפי סעיף 17; "מקרקעי ציבור" – מקרקעי ישראל כמשמעותם בחוק יסוד מקרקעי ישראל; "פקודת מחלות בעלי חיים" – פקודת בעלי חיים (נוסח חדש), התשמ"ה-1985; יש לנו פה בחוק את ההגדרה של פקיד היערות, אבל אנחנו לא עושים בה שימוש בחוק, לכן אנחנו מבקשים למחוק אותה.
<מורן הכהן יבין: "הקרן הקיימת לישראל" – כמשמעותה בחוק קרן קיימת לישראל, התשי"ד-1953; "רשות לשמירת הטבע והגנים והלאומיים" – כהגדרתה בחוק גנים לאומיים; "רשות המקרקעין" – רשות מרקעי ישראל שהוקמה לפי חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך-1960; "רשות הרעייה" – רשות הרעייה שהוקמה לפי סעיף 11; במשרד החקלאות – אנחנו נגיע לסעיפים האלה בהמשך הצעת החוק – תוקם רשות רעייה.
<מורן הכהן יבין: היא יחידה במשרד החקלאות.
<מורן הכהן יבין: הרשות תמנה ועדת היתרים.
<רופא תניב: שקיימת כבר היום.
אבישי ברוורמן: כמה אנשים יש ברשות?
<רופא תניב: יש עובד אחד שלי.
<רופא תניב: יש נציגים של המחוזות, שהם מתכנני מרעה ועובדים יחד.
אבישי ברוורמן: אני רק רוצה להבין.
אבישי ברוורמן: אמר מר קוכמן שהבעיה היא האכיפה.
<רופא תניב: לא.
<איתי עצמון: מה תפקיד הרשות?
<איתי עצמון: מה הרשות אמורה לעשות?
זבולון כלפה: להקצות את שטחי המרעה, זה הכל.
<מורן הכהן יבין: הסברנו מקודם שלחוק יש שני ראשים.
<מורן הכהן יבין: הראש הראשון הוא הסדרת הליך ההקצאה שבסופו מתן ההיתר.
<מורן הכהן יבין: הראש השני שלו הוא האכיפה.
<מורן הכהן יבין: לצורך האכיפה אנחנו מסמיכים בחוק פקחים.
<מורן הכהן יבין: הפקחים יהיו פקחים של יחידת הפיצוח.
אבישי ברוורמן: אני אשאל אותך שאלה בגלל חוסר הידע שלי.
אבישי ברוורמן: יש רשות שדות התעופה, יש רשות לניירות ערך.
אבישי ברוורמן: פה מדובר על 2,3 פקידים.
אבישי ברוורמן: למה לקרוא לזה רשות?
אבישי ברוורמן: אפשר לקרוא לזה ממונה.
אבישי ברוורמן: זה מבלבל.
זבולון כלפה: או מועצה ברשות.
<רופא תניב: זה הז'רגון הקיים.
<רופא תניב: היום קוראים לזה רשות מרעה.
אבישי ברוורמן: אני מציע תיקון.
אבישי ברוורמן: אם ריקלין עשה תיקון, גם לי מותר.
<איתי עצמון: אני רוצה להוסיף לשאלתו של היושב-ראש.
<איתי עצמון: בדרך כלל בדגמים שאני מכיר ומקובלים בחקיקה מקימים רשות פנים ממשלתית כדי לתת לה עצמאות, לתת לה תקציב נפרד, להבטיח את העצמאות המקצועית שלה מול המשרד הממשלתי.
<איתי עצמון: השאלה מה התכלית כאן בהקמת רשות רעייה שמונה עובד או שניים.
<קריאה: כדי לתת לה תקציב.
<מורן הכהן יבין: בדגמים האחרונים אנחנו מכירים דגם של הקמת רשות, שהיא יחידה בתוך המשרד.
<איתי עצמון: לאיזו תכלית?
<מורן הכהן יבין: בדיוק לאותה תכלית.
<מורן הכהן יבין: זאת יחידה בתוך המשרד שמוזכרת בחוק.
<מורן הכהן יבין: תפקידיה מנויים - -
אבישי ברוורמן: זאת רשות שאינה רשות, היא יחידה.
אבישי ברוורמן: למה לא לקרוא לה יחידה?
<רופא תניב: יחידה.
<רופא תניב: אם דיברנו על התפקידים שלה, אז היא קודם כל אמונה על תהליך מתן היתרי הרעייה.
<רופא תניב: החוק מדבר על תמיכות לרעייה.
אבישי ברוורמן: מבחינה פונקציונאלית זה גוף מאוד קטן.
<רופא תניב: נכון.
אבישי ברוורמן: רשות זה דבר שיוצר פה - -
<יותם זעירא: אם רוצים לקרוא לזה יחידה - -
אבישי ברוורמן: למה לא לקרוא לזה משהו לפי הגודל?
<איתי עצמון: אנחנו מכירים גם מודל של בן אדם אחד שממונה על התחום.
אבישי ברוורמן: הממונה על המרעה.
<מורן הכהן יבין: אנחנו נבדוק את המינוח הזה.
<איתי עצמון: ככל שיהיה שינוי נשנה את ההגדרות בהתאם.
<שמואל דוד: המהות של הדבר הזה שנקרא רשות זה שיש שם גורם מקצועי.
<שמואל דוד: לצערנו, בהצעת החוק כפי שהיא כתובה כרגע בתכנית הממשלתית בנוסחה חסר הממד המקצועי של הרשות הזאת.
<שמואל דוד: אני לא חושב שהשר צריך לקבוע את כושר הנשיאה.
<שמואל דוד: זה לא עניין לשרים.
<שמואל דוד: אני לא יודע מה השר מבין בעשב.
<שמואל דוד: זה עניין למקצוענים, לבוטנאים, לאקולוגים.
יצחק וקנין: השר נעזר במי שצריך.
יצחק וקנין: מה חשבת?
יצחק וקנין: שהשר מבין בהכל?
<שמואל דוד: לא.
<שמואל דוד: בסופו של דבר הקביעה היא של משרד החקלאות, אבל יש גורמים מקצועיים שמבינים בכושר נשיאה.
אבישי ברוורמן: אנחנו מסכימים איתך, אבל זה יתבצע בתקנות כך שזה יהיה אדם מקצועי ולא שהשר יקבע.
אבישי ברוורמן: איך אנחנו קוראים לזה ?
אבישי ברוורמן: הממונה?
<רופא תניב: אנחנו נעביר לכם מינוח.
חיים דיין: יש איזה שהוא ויכוח בינינו לגבי איזה שהוא סעיף בתוך החוק.
חיים דיין: אנחנו מבקשים להכניס להגדרות עוד סוגי מגדלים, עוד סוגי תנועות, כי אנחנו נדבר על זה בהמשך.
חיים דיין: השאלה אם זה מקובל עליכם.
<מורן הכהן יבין: כמו שאמר היועץ המשפטי של הוועדה, במידה ובהמשך הליך החקיקה נוסיף עוד דברים סעיף ההגדרות יתוקן בהתאם.
<יעלה רענן: יש לי שתי הערות לגבי ההגדרות.
<יעלה רענן: אחת ההערות היא על חוק ההתיישבות.
<יעלה רענן: חוק ההתיישבות מיושם באופן מאוד חלקי.
<יעלה רענן: מה זה חוק ההתיישבות, לפחות החלק שחשוב לנו בחוק הרעייה?
<יעלה רענן: זה אם אדם שמקבל קרקע מהמדינה לשירותו יכול לעשות החכרת משנה.
<יעלה רענן: על פי החוק הוא יכול אך ורק בתנאי שהוא מקבל את אישור משרד החקלאות או את אישור המדינה.
<קריאה: הממונה על חוק ההתיישבות.
<יעלה רענן: זה מיושם רק כאשר יהודים מעבירים לערבים.
<יעלה רענן: זה לא מיושם כאשר יהודים מעבירים ליהודים.
<יעלה רענן: אני חושבת שבמסגרת חוק הרעייה נכון - -
זבולון כלפה: זה לא מדויק.
<קריאה: הלוואי שזה היה נכון, אבל זה לא נכון.
<יעלה רענן: הייתי רוצה לפתוח את הנושא הזה כחלק מחוק הרעייה, לא להשתמש בחוק שלתפישתי יש בו יישום בעייתי.
<יעלה רענן: הדבר השני שאני רוצה לדבר עליו שקשור להגדרות הוא שטח צבאי.
אבישי ברוורמן: תיכף נגיע לצבא.
<רופא תניב: ביקשת קודם לתת איזה שהוא מבנה של החוק.
אבישי ברוורמן: איך התזרים?
<רופא תניב: יש בחוק 3 סוגים של ועדות.
<רופא תניב: הוועדה הגבוהה ביותר, זו שקובעת - -
אבישי ברוורמן: הנציב העליון.
<רופא תניב: מי שממליצה לשר על המדיניות הכללית של ניהול ממשק המרעה זו המועצה.
<רופא תניב: יושבים בה כל בעלי העניין שיכולים להביע את דעתם.
<רופא תניב: המועצה תהיה מגוונת ותוכל לכלול בתוכה את כל העניינים שמתעסקים באותו תחום.
<רופא תניב: אחר כך יש את רשות המרעה.
<רופא תניב: לגביה נביא מינוח יותר מתאים.
<איתי עצמון: המועצה קשורה לרשות?
<רופא תניב: המועצה היא מועצה שממונה על ידי השר.
<רופא תניב: היא צריכה לייעץ לשר בעניינים שקשורים לממשק הרעייה.
<רופא תניב: זאת המועצה.
<רופא תניב: החברים בה הם לא רק ממשרד החקלאות.
<איתי עצמון: היא מועצה מייעצת.
<רופא תניב: מועצה מייעצת לשר.
<רופא תניב: אחר כך יש לנו את רשות המרעה או את הממונה על המרעה שהוא אופרטיבי, הוא מרכז את ועדת ההיתרים או את יושב-ראש ועדת ההיתרים.
<איתי עצמון: ועדת ההיתרים אמורה להיות חלק מהרשות?
<רופא תניב: ועדת ההיתרים זה לא רק אנשי משרד החקלאות.
<רופא תניב: היא חלק מהרשות.
<רופא תניב: היא אחראית על ההקצאה.
<רופא תניב: יש לנו עוד ועדה מקצועית שאמורה להכיר את השטח, ללכת לשטח.
<רופא תניב: היא ועדה מאוד מקצועית.
אבישי ברוורמן: הממונה מפקח.
אבישי ברוורמן: יש לו את ועדת ההיתרים, יש לו את הוועדה האחרת.
אבישי ברוורמן: הוא מנהל את העסק משם.
<רופא תניב: מישהו צריך לנהל את העסק.
<רופא תניב: יש לנו עוד ועדה מקצועית שצריכה לראות כמה - -
<מורן הכהן יבין: הוועדה האחרונה היא ועדה מקצועית שמוקמת אך ורק לגבי הרעייה העונתית.
<מורן הכהן יבין: אנחנו נגיע לזה בהמשך.
<מורן הכהן יבין: יש שני סוגי רעייה.
<מורן הכהן יבין: יש את הרעייה הקבועה, הרעייה השנתית, ויש מנגנון של רעייה עונתית.
<מורן הכהן יבין: לרעייה העונתית, כמו שהיא נקראת, יש שטחים שיש בהם עשב רק בחלק מעונות השנה ואפשר לרעות בהם רק בחלק מעונות השנה.
<מורן הכהן יבין: הוועדה המקצועית צריכה לצאת לשטח ולבחון אם אפשר לצאת לרעייה.
<מורן הכהן יבין: היא צריכה לסמן לגבי כל שטח מה כושר הנשיאה.
<איתי עצמון: היא אמורה לבדוק את כושר הנשיאה.
<איתי עצמון: עכשיו אני מבין שכושר הנשיאה יהיה בתקנות.
<איתי עצמון: בתקנות ייקבעו הפרמטרים.
<מורן הכהן יבין: נכון.
אבישי ברוורמן: אנחנו מגיעים עכשיו לשטח צבאי.
<מורן הכהן יבין: "שטח צבאי" – כל אחד מאלה: (1) מקרקעין שבידי צבא ההגנה לישראל או בידי שלוחה אחרת של מערכת הביטחון שאושרה על ידי שר הביטחון; (2) שטח מסוגר כמשמעותו בתקנה 125 לתקנות ההגנה (שעת חירום), 1945; (3) מקרקעין הנתונים לאיום ביטחוני, אשר אושר ככאלה על ידי שר הביטחון או מי שהוא הסמיך לעניין זה;
<איתי עצמון: בישיבות ובשיחות הכנה שקיימתי עם נציגי הממשלה היו לי שתי הערות לגבי ההגדרה.
<איתי עצמון: הערה ראשונה מהותית לפסקה (3) להגדרה, לפיה גם מקרקעין הנתונים לאיום ביטחוני הם שטח צבאי לעניין החוק הזה.
<איתי עצמון: אני לא כל כך מכיר את הביטוי הזה בחקיקה.
<איתי עצמון: אני לא לגמרי מבין מבחינת המהות מה הוא אמור לומר.
<איתי עצמון: כל שטח במדינה יכול להיות נתון לאיום ביטחוני.
<איתי עצמון: אם אנחנו מגדירים הגדרה כל כך רחבה יכולות להיות לכך השלכות לגבי החוק הזה.
<איתי עצמון: מפקחים לא יוכלו להיכנס לשטח הזה אלא באישור.
<איתי עצמון: גם לא ניתן יהיה לרעות בשטח הזה אלא באישור של משרד הביטחון.
<איתי עצמון: השאלה אם ההגדרה הרחבה הזאת נותנת את המענה שאני מניח שמערכת הביטחון ביקשה לתת כאן.
<טובי הרט: הדבר הזה לא מיועד לכסות את כל שטח מדינת ישראל.
<טובי הרט: אנחנו יודעים שהרבה חלקים ממדינת ישראל נמצאים תחת איום ביטחוני כזה או אחר.
<טובי הרט: לא זאת הכוונה.
<טובי הרט: הכוונה לשטחים ספציפיים, בעיקר באזורי גבולות ובסמיכות למיקומים שיש בהם חיכוך, כמו רצועת עזה וכדומה שבהם יש למערכת הביטחון צורך לוודא מי הגורמים שנמצאים בשטח, למה הם נמצאים, כדי שהם לא יימצאו באיום ותהיה שליטה של מערכת הביטחון.
<טובי הרט: הדברים מבוצעים בתיאום גם היום.
<טובי הרט: זה לא מונח שקיים בחקיקה, אבל כפי שדיברנו מראש עם הייעוץ המשפטי של הכנסת אנחנו מוכנים בשיח לדייק את ההגדרה הזאת כדי שיהיה ברור למה הכוונה.
אבישי ברוורמן: תביאו לדיון הבא נוסח.
<איתי עצמון: האם אין לכם מכוח הסמכויות של מערכת הביטחון איזו שהיא סמכות להגביל או לאסור את התנועה או הכניסה לאזורים האלה?
<איתי עצמון: אני מניח שאם האזורים האלה נתונים לאיום בטחוני לא צריך להגביל רק רועים מלהיכנס לשטח הזה, צריך גם להגביל אנשים אחרים.
<טובי הרט: תודה על השאלה.
<טובי הרט: יש את הסמכות הרחבה של שטח סגור שכשאין ברירה עושים בה שימוש.
<טובי הרט: היום בגבול מצרים כביש 10 הוא שטח סגור.
<טובי הרט: המטרה כאן היא לייצר מצב שגם אם לא צריך לסגור את השטח באופן מלא - המטרה היא לא לעשות שימוש בסמכות המאוד רחבה הזאת של סגירת שטחים שקיימת בכל מדינת ישראל - עדיין לאפשר שליטה באותם אזורים שניתנים לאיום ספציפי.
<טובי הרט: בנוגע לשאלה השנייה, אז כן, יש אבחנה בין שהות קבועה של עדרי צאן עם הרועים והתשתיות שלהם, לבין מצב שבו מטייל עובר או מכונית עוברת בשטח.
<טובי הרט: לא תמיד יש הכרח לסגור את השטח באופן מלא.
אבישי ברוורמן: אני מבקש להעביר את כל ההגדרות והדברים שיש לגביהם הסכמה.
אבישי ברוורמן: לגבי הדברים שאין לגביהם הסכמה הדיון ייסגר.
אבישי ברוורמן: אני פונה למשרד החקלאות ולכל הנציגים שיושבים פה ומבקש שעד הדיון הבא ישבו עם כל נציגי המגדלים, התנועות, יגיעו לכמה שיותר הסכמות כדי שנוכל כאן
אבישי ברוורמן: בהסכמה להגיע לפתרון הטוב ביותר.
אבישי ברוורמן: איפה שלא תהיינה הסכמות אנחנו נכריע.
אבישי ברוורמן: (היו"ר איציק שמולי)
<איתי עצמון: אני ממליץ לא לאשר את פסקה (3) בנוסח הזה.
<איתי עצמון: לגבי פסקה (1) כתוב כאן "מקרקעין בידי צה"ל או בידי שלוחה אחרת של מערכת הביטחון שאושרה על ידי שר הביטחון".
<איתי עצמון: אני חושב שכדאי למנות את הגופים הביטחוניים במפורש.
<איתי עצמון: כך אנחנו נוהגים בחקיקה עדכנית היום.
<איתי עצמון: יש לכך מודלים רבים בחקיקה, למשל בחוק הרשות הארצית לכבאות.
<איתי עצמון: יש דוגמאות נוספות.
<מורן הכהן יבין: אנחנו נביא לדיון הבא נוסח מתוקן של ההגדרה.
<יעלה רענן: גם היום, כמו שנאמר על ידי הצבא, מידי פעם אומרים שהשטח אסור לכניסה פרט לרועים בדואים.
<יעלה רענן: אני גרה באזור של איום.
<יעלה רענן: אני גרה על הגבול בכיסופים.
<יעלה רענן: לי מותר להיכנס.
<יעלה רענן: לאנשים אחרים כמו הערבים אסור להיכנס עם הכבשים.
<יעלה רענן: יש פה בעיה של איפה ואיפה בין אזרח לאזרח.
<יעלה רענן: אני רוצה שהדברים יהיו הרבה יותר ברורים, לא איזו פתיחת פתח למצב שלא רוצים ערבים ליד הגבול.
איציק שמולי: מה שעו"ד עצמון אמר בתחילת הדיון תקף גם כאן.
איציק שמולי: מצד אחד, לא צריך להגיד בכל סעיף שהממשלה צריכה להתנהג באופן שוויוני כלפי כל האזרחים, מצד שני, יש פה טענה חמורה.
<טובי הרט: אני לא מכיר טענה כזאת.
<טובי הרט: בשטחים סגורים יש מנגנון של היתרים.
<טובי הרט: מי שמגיש בקשה להיתר באופן פרטני, בקשתו נבחנת.
<טובי הרט: אני לא מכיר שיש טענות או הליכים משפטיים שאומרים שהמערכת מפעילה את זה באופן לא שוויוני או לא מידתי.
<יעלה רענן: רק על כל המגדלים בדרום, כאשר כולם הם בדואים.
<טובי הרט: אם השטח הוא שטח סגור צריך היתר ספציפי כדי להיכנס אליו.
<יעלה רענן: אני מדברת על שטחים לא סגורים.
<טובי הרט: לגבי שטחים שהם שטחים לא סגורים אין למערכת הביטחון סמכות למנוע כניסה.
<יעלה רענן: למה רעייה עונתית היא עד 6 חודשים ורעייה שנתית או קבועה היא מ-6 חודשים?
<יעלה רענן: עד כמה שאני מכירה, מדובר בשנה.
<מורן הכהן יבין: אנחנו לא מכירים שרעייה עונתית היא רעייה של שנה.
<יעלה רענן: עד שנה, כל עוד האדם נדרש לעזוב בסוף העונה.
<מורן הכהן יבין: אנחנו לא מכירים - -
<יעלה רענן: 6 חודשים ויום זה קבוע?
<קריאה: אין רעייה קבועה.
<רופא תניב: היתרי רעייה - -
<מורן הכהן יבין: "השר" – שר החקלאות ופיתוח הכפר.
איציק שמולי: אנחנו מצביעים מהגדרת "חוק ההתיישבות" עד הסוף, לא כולל הגדרת "שטח צבאי".
<איתי עצמון: אני חושב שאפשר להצביע על כל ההגדרות, למעט הגדרת "רשות הרעייה" והגדרת "שטח צבאי".
<מורן הכהן יבין: ההגדרה "בעלי חיים" זו הגדרה - -
<איתי עצמון: עם כל השינויים שדובר בהם.
איציק שמולי: יש מתנגדים?
איציק שמולי: נמנעים –אין
איציק שמולי: אני מציע שנעצור בנקודה הזאת, כי סיכמנו שאנחנו עושים היום רק את סעיף ההגדרות.
איציק שמולי: אני חוזר על המלצת היושב ראש לבוא בדברים עם כל הנוגעים בדבר, כדי לחסוך לכולם זמן יקר ולשתף את חוכמת ההמונים.
איציק שמולי: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.
אבישי ברוורמן: הצעת החוק להסדרת תוצרת אורגנית (תיקון מס' 2).
אבישי ברוורמן: בקשה לדיון מחדש ודיון מחדש בסעיף התחילה.
<אביטל סמפולינסקי: אנחנו בבקשה לדיון מחדש ודיון מחדש בסעיף התחילה, שזה סעיף 6 להצעת החוק.
<אביטל סמפולינסקי: התיקון העיקרי של החוק שסעיף התחילה מכוון אליו, זה סגירת פרצה שאולי הייתה קיימת בחוק המקורי בנושא הצגת תוצרת חקלאית כתוצרת אורגנית.
<אביטל סמפולינסקי: החקיקה מבהירה עכשיו שכל נגזרת של המילה "אורגני" על תרגומיה וכל אפשרות שרק אפשר לחשוב בעניין אסורה, חייבים לעבור את הפיקוח הישראלי גם בסמל אורגני אחיד וגם בסמל הבקרה.
<אביטל סמפולינסקי: זה התיקון העיקרי של החוק הזה.
<אביטל סמפולינסקי: השאלה הייתה כמה זמן אנחנו נותנים ליבואנים להתארגן.
<אביטל סמפולינסקי: זה יכול להיות גם יצרנים ישראלים שפעלו או ניצלו.
<אביטל סמפולינסקי: אפשר לראות את זה דרך החוק הקיים.
<אביטל סמפולינסקי: הצעת החוק מדברת על 90 יום, ההחלטה בישיבה הקודמת הייתה 120 יום.
<אביטל סמפולינסקי: יש לנו בקשה מטעם איגוד לשכות המסחר לתקופה ארוכה יותר של 3 שנים, אם אני לוקחת את השורה התחתונה.
<אביטל סמפולינסקי: יש מכתב של שר החקלאות שעומד בפני הוועדה ומבקש להשאיר את תקופת המעבר על 120 יום.
אבישי ברוורמן: זאת המחלוקת היחידה?
<לאה ורון: שאר סעיפי החוק אושרו בישיבה הקודמת.
אבישי ברוורמן: נלך על 9 חודשים?
<רועי בורוכוב: שוחחנו על הנושא בישיבת הוועדה הקודמת.
<רועי בורוכוב: מטרתו של מועד ההיערכות לתת זמן היערכות סביר לאותם יבואנים או יצרנים הגונים שנדרשת איזו שהיא התאמה מבחינת הסימון.
<רועי בורוכוב: זה הכל.
<רועי בורוכוב: 90 יום זה פרק זמן שהיה סביר.
<רועי בורוכוב: לאור הדרישות שעלו, למרות שלא היה להם בסיס ברמת הנתונים אף על פי שביקשתם, אמרנו שלצורך הפשרה נגיד 120 יום, כשבזה נכסה את הכל.
<לאה ורון: כשאתם לוקחים בחשבון שישנם מוצרים שקיימים כבר היום על המדפים.
<אביטל סמפולינסקי: ולגביהם לא ניתן להיערך אחורה לסימון.
<לאה ורון: מה יעשו?
<לאה ורון: ימשכו את המוצרים?
<אביטל סמפולינסקי: לגבי מי שסימן כבר את מוצריו בצורה מסוימת - נניח לצורך העניין שהוא היה תם לב ופעל באופן שאי אפשר כרגע להגיד שהוא לא חוקי – המוצרים קיימים בשוק.
<אביטל סמפולינסקי: הוא לא יכול לסמן אותם אחרת.
<אביטל סמפולינסקי: הוא רק יכול לסמן עליהם שהם לא אורגנים כדי לצאת כשר מבחינת החוק, כשאז ברור שהמוצרים שלו הם חסרי ערך כי הוא הביא אותם כדי למכור אותם כאורגנים.
אבישי ברוורמן: אנחנו לפעמים מחכים עד שפתאום באים ואומרים שהסורים על הגדרות.
אבישי ברוורמן: מכיוון שכאן אפשר לפגוע באנשים על לא עוול בכפם בואו נגיד 9 חודשים.
<אורנית רז: החוק הזה היה מאוד ברור גם ליצרנים.
<אורנית רז: משרד החקלאות הורה בהוראת שעה על ידי מנהלת השירותים להגנת הצומח לעשות יום הדרכה.
<אורנית רז: כל היבואנים, כל היצרנים היו, שמעו וידעו.
<אורנית רז: המוצרים האלה שנכנסו בדרך לא דרך נעשו בניגוד למה שהיה רוח החוק.
<אורנית רז: אולי מבחינה משפטית הם ניצלו פרצה בחוק והסכימו.
<אורנית רז: באותו זמן שמוצרי הייבוא נכנסו יצרנים מקומיים לא היו יכולים לעשות את זה.
<אורנית רז: אין דבר כזה שיצרנים מקומיים ניצלו את הפרצה הזאת.
<אורנית רז: הפרצה הזאת נוצלה אך ורק על ידי יבואנים.
<אורנית רז: מה שאנחנו אומרים – סליחה על הביטוי- זה שאנחנו מכשירים את השרץ ונותנים לזה עוד זמן כי זה לא היה בתום לב.
<אורנית רז: רז, לא הבאת נתונים.
<אורנית רז: אנחנו יודעים שתאריכי התפוגה של מוצרים אורגניים שלא משתמשים בהם בחומרים משמרים פגים מהר.
<אורנית רז: לי לא עולים בראש מוצרים שנמצאים במדף וצריכים עוד 9 חודשים בשביל לפוג.
<אורנית רז: אם יש, בבקשה תגיד לנו.
<אורנית רז: אני לא מכירה כאלה.
אבישי ברוורמן: יש פה מחלוקת בין שני גופים שמייצגים את התעשיינים ואת שירות המסחר.
<לאה ורון: המחלוקת הקלאסית.
אבישי ברוורמן: אתה אומר 3, אתם אומרים 120.
<לאה ורון: התפקיד של הוועדה להיות הבית של אלה ושל אלה.
אבישי ברוורמן: להגיע לידי פשרה.
<מורן יבין הכהן: השאלה אם הוכח שיש באמת פגיעה.
<מורן יבין הכהן: חיכינו לראות אם יש פגיעה.
<מורן יבין הכהן: השאלה אם הפגיעה היא פגיעה מידתית וסבירה.
<מורן יבין הכהן: אין לנו למה להתייחס.
אבישי ברוורמן: אתה יכול להסביר את זה?
אבישי ברוורמן: אולי אביטל תעזור לנו.
<רז הילמן: בישיבה הקודמת דיברו על מצב שאין מוצרים כאלה.
<רז הילמן: ביקשו מוצרים שקיימים.
<רז הילמן: החוק הזה הוא טוב בעיני, הוא חוק חשוב בעיני.
אבישי ברוורמן: על זה כולנו כבר הסכמנו.
<רז הילמן: אני הצעתי 2 פתרונות למשרד החקלאות.
<רז הילמן: בשניהם אני רוצה לעשות הפרדה בין יבואנים מטעים, כמו שעליהם מדובר כרגע, ליבואנים לא מטעים שהמוצרים שלהם באמת אורגנים אבל מסומנים כמו שמותר לסמן היום, לא כמו שמותר יהיה לסמן אחרי שהחוק הזה ייכנס לתוקף.
<רז הילמן: אני ניסיתי לעשות את האבחנה הזאת.
<רז הילמן: אני גם העברתי דוגמה אחת למשרד החקלאות.
<מורן יבין הכהן: אם המוצר אורגני ועומד בתנאים של הפיקוח, אז יעבירו את המוצר אישור, הוא יקבל את הסמלים ואפשר יהיה להמשיך ולמכור אותו.
<רז הילמן: נכון, אבל המוצרים שלו עדיין מסומנים כמו שהיה מותר עד היום עד שהוא ישים את הסמל האחיד שלא היה חובה קודם, עד שהוא ישנה.
<רז הילמן: נניח שהרכיב הוא כמעט כל המוצר, ולכן הוא עומד בדרישות שכל המוצר יוגדר כאורגני.
<רז הילמן: עד שהוא יסדיר את זה, והוא יסדיר את זה, הצעתי שתי חלופות.
<רז הילמן: שתיהן נראות לכן מסובכות, לכן אין לנו ברירה אלא ללכת לחלופה של לדחות את הכל.
<אורנית רז: יבואן שמכניס מוצרים כאלה לארץ מקבל הנחיות מאוד ברורות.
<אורנית רז: יש הסכמי הדדיות עם האיחוד האירופי לגבי השוק האורגני.
<לאה ורון: אני מבינה שהיא מביאה עכשיו את הכובע הקודם שלה.
<לאה ורון: זה לא בתור נציגת התאחדות התעשיינים מה שאת אומרת.
<אורנית רז: אני מייצגת כרגע את היצרנים המקומיים של התאחדות התעשיינים.
<רז הילמן: אני לא בטוח שזה נכון.
<רז הילמן: באיזה אופן מפקחים שאין ייצור מקומי למוצר?
<רז הילמן: אני לא בטוח שזה נכון שאין מפרים מקומיים.
<אורנית רז: החוק היום אוסר על יצרנים מקומיים לעשות את מה שאתם מכניסים בתור ייבוא.
<אורנית רז: כשנכנס יבואן ורוצה להכניס מוצרים מסוימים, הוא מקבל את ה"עשה" ו"אל תעשה".
<אורנית רז: ברור לכל אחד שהכניס את המוצרים האלה, שהוא עושה משהו שהמחוקק לא התכוון אליו.
<אורנית רז: אני מכירה קצת את השוק האורגני.
<אורנית רז: אני רוצה שתגיד לי לאיזה מוצר יש אורך מדף של 120 יום.
<אורנית רז: תאריכי התפוגה של כל הריבות ושל כל הממרחים - -
<רז הילמן: מה תאריך התפוגה שאת מכירה של ריבה?
<אורנית רז: בוא תגיד לי אתה.
<אורנית רז: אני יודעת שתאריך התפוגה של המוצרים האורגנים צריך להיות 3 חודשים, 4 חודשים, גג חצי שנה.
<אורנית רז: אני אישית לא מכירה - -
<רז הילמן: את כבר אומרת חצי שנה.
<רז הילמן: את יודעת שיש אריזות שכבר מוכנות ומחכות שיכול להיות שעומדים להשתמש בהם בקרוב.
<רז הילמן: 9 חודשים זה בטח לא משהו מופרך.
<אורנית רז: זה לא מהיום.
<אורנית רז: אתם ממשיכים להכניס מוצרים במודע.
אבישי ברוורמן: רבותיי, אני לא אכנס לוויכוח הזה.
אבישי ברוורמן: אני אחליט.
אבישי ברוורמן: נחליט על חצי שנה.
אבישי ברוורמן: בזה נסגור את הסיפור הזה.
אבישי ברוורמן: רבותי חברי הכנסת, נציגי הציבור, כל הציבור הגדול והמכובד שהתכנס היום בירושלים.
אבישי ברוורמן: אני רואה פה את השופט וינוגרד.
אבישי ברוורמן: פנה אליי חבר הכנסת טופורובסקי בנושא הליכי הגבייה של חברת התוכן הדיגיטלי "איקיוטק".
אבישי ברוורמן: במקביל לאחר שקבענו את הישיבה פנו שלושה חברי כנסת, חבר הכנסת איתן כבל, חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה וחבר הכנסת אורי מקלב באותו נושא, שנקרא "שיטת מצליח".
אבישי ברוורמן: לכן אני מאחד את היוזמה של חבר הכנסת טופורובסקי עם הבקשה של שלושת חברי הכנסת האחרים.
אבישי ברוורמן: אני פותח את הדיון בנושא שנקרא "שיטת מצליח".
אבישי ברוורמן: חברת "איקיוטק" שלחה באמצעות עורכי-דין דרישות תשלום של אלפי שקלים לעשרות אלפי ישראלים, על שירותי תוכן באינטרנט שלטענת החברה הם צרכו.
אבישי ברוורמן: חלק מן הלקוחות לא יודעים על מה מדובר ולכאורה – מה שהובא אליי על-ידי חלק מן הטוענים – יש פה משום הונאה.
אבישי ברוורמן: אני מבין ששר התקשורת כבר פנה למשטרה בדרישה לבדוק את הנושא.
אבישי ברוורמן: נתבקשתי, כפי שציינתי, לקיים דיון.
אבישי ברוורמן: השאלה היא מה תפקידה של הכנסת וכיצד היא יכולה לקדם את הטיפול בפרשה הזאת.
אבישי ברוורמן: אני חושב שהעובדה שכל הגורמים שמטפלים בנושא נמצאים פה סביב השולחן יכולה לסייע לכנסת, באמצעותכם, לפרסם המלצה כיצד יש לנהוג עם דרישות התשלום האלה.
אבישי ברוורמן: אני מבקש שכל אחד יתבטא בקצרה כי, כפי שאמרתי, תתחשבו באחרים שהגיעו לכאן, כולל אנשים שרוצים להציג את המקרים שהם חוו, כולל נציגי חברת "איקיוטק".
אבישי ברוורמן: הישיבה תסתיים לכל המאוחר בשעה 14:15.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת טופורובסקי, בבקשה.
בועז טופורובסקי: קודם כול, אדוני היושב-ראש, המון-המון תודה על הדיון ועל כך שהבאת את כל הגורמים הנוגעים בדבר סביב שולחן אחד.
בועז טופורובסקי: תיכף תשמעו, בגלל מה שאסביר, שזה כל-כך קריטי.
בועז טופורובסקי: יש כאן מצב אבסורדי.
בועז טופורובסקי: זה אפילו לא על פניו ואפילו לא לכאורה.
בועז טופורובסקי: זה כבר הגיע לכמות כזאת שפשוט ההיגיון אומר שאין שום סיכוי שזה יכול להיות.
בועז טופורובסקי: התחילו לטפטף אליי כמה פניות בנוגע לאנשים שקיבלו דרישות תשלום חוב על 5, 6 ואפילו 7 שנים אחורה, על שירות שהם כביכול רכשו באינטרנט.
בועז טופורובסקי: ערכתי איזו בדיקה, בדקנו את זה.
בועז טופורובסקי: פתאום התחיל ים, מבול של טענות של אנשים, שטענו שפתאום קיבלו מכתב עם איומים ממשרד עורכי-דין, שאם בתוך שבוע לא ישלמו אלפי שקלים החברה תלך להוצאה לפועל ויפגעו באותם אנשים.
בועז טופורובסקי: ערכתי איזו בדיקה, זה היה נראה לי לא הגיוני.
בועז טופורובסקי: עלו שם טענות שלא עמדו בעסקת המכר, לא היתה חתימה, לא היתה חתימה אלקטרונית וחתימה דיגיטלית.
בועז טופורובסקי: פניתי למשרד המשפטים, למשרד לביטחון פנים, למשרד התקשורת, לכל הגורמים שיכולים להיות רלוונטיים, אך אף אחד לא נתן לי תשובה.
בועז טופורובסקי: לפני זמן מה קיבלתי תשובה ממשרד המשפטים ומרשות האכיפה, לפיה האִיוּם על כך שתופעל ההוצאה לפועל הוא אִיוּם שלא יכול להיות, כי תיקי הוצאה לפועל לא נפתחים על עסקה שלא נחתמה בכתב, ולא נפתחים על חתימה אלקטרונית, אלא אם כן יש צו בית-משפט.
בועז טופורובסקי: בגלל זה אִיוּם כזה עורך-דין שיש לו יושר מינימלי לא יכול לשלוח.
בועז טופורובסקי: ביקשתי לשמוע את כל הצדדים.
בועז טופורובסקי: נפגשתי עם חברת "איקיוטק", הם באו למשרדי.
בועז טופורובסקי: אני לא יודע אם בן אופק נמצא כאן.
בועז טופורובסקי: הוא נמצא כאן?
<דפנה פישר: לא נתנו לו להיכנס.
אבישי ברוורמן: רק רגע, מנכ"ל החברה נמצא בכנסת ולא נתנו לו להיכנס?
<דפנה פישר: כן.
<דפנה פישר: אני מבקשת שייתנו לו להיכנס.
אבישי ברוורמן: בבקשה לתת למנכ"ל חברת "איקיוטק" להיכנס.
בועז טופורובסקי: אין לי בעיה שיתנו לו להיכנס.
בועז טופורובסקי: רק אגיד לך למה לא נתנו לו להיכנס.
<דפנה פישר: אני חושבת שנמתין שהוא ייכנס כדי שאתה תגיד את זה.
בועז טופורובסקי: אגיד מה שאני רוצה ואת לא תגידי לי מה להגיד ומה לא, במקום הזה לפחות.
אורלי לוי אבקסיס: למה לא נתנו לו להיכנס?
אורלי לוי אבקסיס: עכשיו גירית את הסקרנות שלנו.
בועז טופורובסקי: הוא ועורך-דינו היו במשרדי והציגו בפניי את כל הטיעונים שלהם.
בועז טופורובסקי: בהתחלה היתה ישיבה בונה, עניתי לכל טיעון שלהם, אמרתי שאת חלק מן הטיעונים אני אבדוק.
בועז טופורובסקי: ואז באיזה שלב הם ראו שהם לא מצליחים לשכנע אותי, ראו שאני פועל בכל מיני דרכים וכנראה הבינו שהם הולכים להפסיד הרבה מאוד כסף שהם חשבו שהם הולכים להרוויח, ואז הם פשוט אמרו בלי בושה: תקשיב – חלק מהדברים שאומר הם פרשנות, אבל היה ברור מאוד מה הם אמרו – אנחנו דורשים כמה אלפי שקלים מ-100,000 אנשים.
בועז טופורובסקי: תחשבו, זה מסתכם במאות מיליוני שקלים.
בועז טופורובסקי: יש לנו הרבה כסף לייעוץ משפטי.
בועז טופורובסקי: תראו את מי הם הביאו לכאן.
בועז טופורובסקי: יש לנו הרבה כסף לעשות תקשורת, ואת השם שלך עוד אף אחד לא מכיר ואנחנו יכולים טוב מאוד להכפיש אותו ולפגוע בו.
בועז טופורובסקי: באותו רגע אמרתי: חבר'ה, יש לכם 10 שניות לעוף מהמשכן הזה.
בועז טופורובסקי: קראתי למשמר הכנסת וגם דרך קצין הכנסת הוגשה תלונה למשטרה.
בועז טופורובסקי: אני מקווה שתיכף נשמע איך מתקדמת החקירה.
ישראל חסון: יש אקשן פה.
בועז טופורובסקי: בלי קשר, ועם קשר, ערכנו בדיקה ועברנו על כל הטענות.
בועז טופורובסקי: אנחנו לא רוצים לפגוע בעסקים של אנשים ואם אדם רכש שירות עליו לשלם עבורו.
בועז טופורובסקי: מתוך 100,000 האנשים להערכתנו יש עשרות אלפי אנשים שהיו קטינים בזמן שכביכול הם רכשו רכוש שהם לא יכולים לרכוש דרך האינטרנט.
בועז טופורובסקי: היו אנשים שרכשו את השירות יומיים אחרי שהם נולדו.
בועז טופורובסקי: קיבלנו בקשות מאמא שקיבלה את דרישת התשלום בגין הבת שלה לפני 6 שנים.
בועז טופורובסקי: היא אומרת: הבת שלי בת 6.
בועז טופורובסקי: מה, היא נולדה וישר ונכנסה לאינטרנט ורכשה שירות?
בועז טופורובסקי: קיבלנו דוגמה לאישה ניצולת שואה בת 83 שנרשמה, תקשיבו טוב, לשירותי דייטינג, ל"כוכב הבא בישראל" ול"אח הגדול".
בועז טופורובסקי: אלה דברים בלתי הגיוניים בעליל.
אבישי ברוורמן: אני צוחק, אבל זה כל-כך עצוב.
בועז טופורובסקי: תקשיב מי עוד קיבל דרישות תשלום.
בועז טופורובסקי: אהוד אולמרט קיבל דרישת תשלום.
אורלי לוי אבקסיס: מה הוא צרך?
בועז טופורובסקי: אני לא יודע.
בועז טופורובסקי: לפני כמה שנים הוא כנראה רצה להירשם להיכנס לאודישן.
בועז טופורובסקי: לא אכנס לדוגמאות כי עוד מעט יגידו את הפרטים ביתר פירוט.