GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ג'וש יהושע פדרסן: יש מקרים שבהם ניתן להטיל על יחיד, כאשר בהקשר הזה אם מישהו השליך פסולת ציוד וסוללות שלא בהתאם להוראות וההסדרים שנקבעו – בין היתר אני חושב שלזה הגברת בנדלר מכוונת – יש עליו עיצום כספי מצומצם.
<ג'וש יהושע פדרסן: אני מקריא מסעיף 460ו): "פסולת ציוד וסוללות – פסולת ציוד וסוללות שנוצרה עכב פעילות של תאגיד או עכב פעילות של עסק או עיסוק של יחיד, למעט עיסוק של יחיד שאינו משווק הנעשה בדירת מגורים".
<ג'וש יהושע פדרסן: בהקשר הספציפי הזה יש צמצום של תחולת העיצום הכספי.
<אתי בנדלר: תודה לעו"ד פדרסון
<ג'וש יהושע פדרסן: כמובן גם על גופי יישום מוכרים.
<ג'וש יהושע פדרסן: חוץ מיצרני ויבואנים, גם על גופי יישום מוכרים.
אבישי ברוורמן: מה זה גוף יישום מוכר?
<ג'וש יהושע פדרסן: אלה תאגידים שפועלים בשם היצרנים והיבואנים.
<ג'וש יהושע פדרסן: בחוק האריזות יש את תאגיד תמיר, שהוא תאגיד האריזות בחוק האריזות.
<ג'וש יהושע פדרסן: בחוק ציוד אלקטרוני זה עדיין נמצא בהליכי הכרה.
אבישי ברוורמן: שמענו שהרבה אנשים רוצים להיות בעסק.
<ג'וש יהושע פדרסן: אכן כן.
<יורם הורוביץ: היו עוד 5 בקשות להקמת גופים מוכרים.
<אתי בנדלר: רציתי להאיר שהעיצומים על פי החוק הזה יכולים להיות מוטלים על תאגידי ענק או על תאגידים גדולים, מצד שני על משווקים קטנים, על חנויות קטנות, על יחידים.
<אתי בנדלר: סכומם של העיצומים הוא סכום קבוע בחוק עצמו.
<אתי בנדלר: עניינן של התקנות שהוועדה תצטרך עכשיו לאשר אלו נסיבות שבהן ניתן יהיה להפחית את סכום העיצומים בשיעור מסוים.
<אתי בנדלר: כשאדוני שוקל אם ראוי לאשר את השיעורים שמוצעים בתקנות המוצעות, אדוני צריך לשים לנגד עיניו את הגופים הגדולים ואת האנשים, הסוחרים הקטנים.
<אתי בנדלר: אני כמובן לא מציעה לאף אחד להקל ראש בהפרה.
<אתי בנדלר: צריך להביא בחשבון מה זה יכול לעשות לעסקים הקטנים.
<יזהר קנה: מדובר כאן על מחזור שנתי.
<יזהר קנה: אני לא מכיר את יתר הוראות החקיקה.
<יזהר קנה: כשאומרים מחזור שנתי –אנחנו כרואי חשבון נצטרך לסייע - האם מתכוונים ל-12 החודשים האחרונים או לשנה הקלנדרית האחרונה?
<יזהר קנה: זה דבר שצריך להיות מוגדר בחוק כדי שהכוונה תהיה ברורה.
<רז הילמן: אני רוצה לנצל את הבמה הזאת ולהביע את החשש שמעבירים אלינו יבואנים ומשווקים שנדרשים לעמוד בהוראות החוק.
<רז הילמן: החוק הוא חוק מורכב ולא זול.
<רז הילמן: אני רוצה לציין שאנחנו בקשר מאוד טוב עם המשרד להגנת הסביבה ומקבלים שיתוף פעולה מצוין מהם.
<רז הילמן: אני מקווה שבחוק שצריך להיכנס לתוקף ממש בתחילה השנה ייקחו בחשבון מגוון רחב של דברים, בין היתר מתי בפועל מתחילים לאסוף.
אבישי ברוורמן: אתה מדבר על תאריך התחולה?
<רז הילמן: אני לא מדבר כרגע על תאריך התחולה.
<רז הילמן: אני מדבר על האופן שבו ייושם ועל האופן שבו יחושבו היעדים.
אבישי ברוורמן: אתה רוצה שיהיה שיתוף פעולה איתכם תוך כדי התהליך.
<רז הילמן: בדיוק.
<אסף רוזנבלום: אני רוצה להעיר הערה כללית.
<אסף רוזנבלום: התקנות האלו הן סוג של סטנדרט בחקיקה סביבתית, אבל בקונטקסט היותר רחב, כפי שאדוני ציין לגבי סעיף התחולה, אנחנו קצת מודאגים.
<אסף רוזנבלום: החוק אמור להיכנס לתוקף ב-1.1.2014.
<אסף רוזנבלום: הכניסה של החוק לתוקף מותנית בהתקנת שתי תקנות שעד כה לא הותקנו.
<אסף רוזנבלום: הטיוטה שלהן פורסמה.
<אסף רוזנבלום: אנחנו לא רואים שזה מונח כרגע על סדר יום הוועדה, לכן רצינו לשאול, לברר היכן הדברים עומדים.
<אסף רוזנבלום: אנחנו מקבלים הרבה פניות של ציבור שמצפה לחוק הזה וליישום שלו.
<אסף רוזנבלום: אנחנו חוששים שהחוק יידחה.
<אתי בנדלר: יש 3 סטים של תקנות שצריכים להיות מאושרים על ידי הוועדה.
<אתי בנדלר: על השולחן עכשיו מונחות תקנות ההפחתה.
<אתי בנדלר: יש תקנות נוספות מורכבות שהועברו לשולחן הוועדה רק בחודש הזה ולא נראה לי שיש איזה שהוא סיכוי שהוועדה תדון בהן לפני סוף השנה.
<אתי בנדלר: יש תקנות נוספות שכלל לא הועברו.
<אתי בנדלר: כאן אני פונה למר פדרסון ולמשרד המשפטים.
<אתי בנדלר: אני מדברת על תקנות הפרסום.
<אתי בנדלר: החוק קובע שאם הוטל עיצום כספי יש לפרסם את דבר העיצום הכספי, כאשר הפרסום יהיה במשך 4 שנים לגבי תאגיד ושנתיים לגבי יחיד.
<אתי בנדלר: יש הוראה נוספת שאומרת כך: "שר המשפטים, בהתייעצות עם השר ובאישור הוועדה, יקבע הוראות לעניין אופי הפרסום לפי סעיף זה כדי למנוע ככל האפשר את העיון בפרטים שפורסמו לפי סעיף קטן (א) בתום תקופת הפרסום כאמור בסעיף קטן (ה)".
<אתי בנדלר: פנינו מספר פעמים למשרד להגנת הסביבה כדי לדעת מה קורה עם התקנות האלו.
<אתי בנדלר: אני מוכרחה לומר שעד היום אין לי תמונת מצב.
<אתי בנדלר: אולי אפשר לקבל תשובה מתי ואם יובאו התקנות האלו לאישור הוועדה.
<אורן תמיר: אכן יש הוראה.
<אורן תמיר: סעיף 56(ו) מורה על תקנות שיקבעו את דרכי הפרסום, את העיצומים הכספיים.
<אורן תמיר: נוכח התזכורות שאנחנו מקבלים מעו"ד בנדלר ניסחנו טיוטה של תקנות כאלו.
<אורן תמיר: הן מצויות והועברו למשרד להגנת הסביבה.
<אורן תמיר: התקיימה ישיבה משותפת בין משרד המשפטים, המשרד להגנת הסביבה והרשות למשפט וטכנולוגיה במשרד המשפטים שאמונה על ניהול מאגרי מידע ותחומי הפרטיות.
<אורן תמיר: נותרו עוד הערות.
<אורן תמיר: אנחנו צופים שבתוך זמן קצר מאוד התקנות תובאנה בפני הוועדה.
<אורן תמיר: תקנות הפרסום הן לא תקנות שהתקנתן משליכה על תחולת החוק.
<אורן תמיר: אכן מדובר בעניין שאני מבין שהוא מרכזי גם בוועדה הזאת.
<אורן תמיר: אנחנו לקחנו את זה לתשומת ליבנו ופועלים בעניין.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לומר איך אנחנו נפעל.
אבישי ברוורמן: לא נראה לנו שניתן יהיה להשלים את הדיון בכל התקנות ולהביא לאישור את התקנות לטיפול סביבתי בציוד חשמלי, אלקטרוני ובסוללות יצרן ויבואן בהיקף מוגבל ומשווק בגודל מזערי וחלק מאלו שבנושא פרסום העיצום הכספי, ולהשלימם עד לתום השנה כך שהן ייכנסו לתוקפן בסוף שנה זאת.
אבישי ברוורמן: לפיכך נראה לי שאין מנוס אלא לדחות את תחילת החוק, לבקש להעביר אלינו בתוך יום יומיים צו לדחיית תחילת החוק כדי שלפחות את הצו תספיק הוועדה לאשר עד תום שנה זו.
<ג'וש יהושע פדרסן: לפי הסעיף בחוק, השר להגנת הסביבה ידחה בצו לתקופה של עד 6 חודשים.
<ג'וש יהושע פדרסן: זה יכול להיות גם פחות.
<ג'וש יהושע פדרסן: אם יש סדר גודל של זמן לנסח - -
<לאה ורון: אני מציעה שהשר יעביר את הצו והוועדה תתייחס.
<אורן תמיר: הצו יכול להיות מנוסח לפרק זמן קצר של חודש?
<אתי בנדלר: אני לא חושבת שחודש זה ריאלי.
אבישי ברוורמן: חצי שנה זה בסדר.
<אורן תמיר: חצי שנה זאת תקופת התקרה, זה המקסימום.
<אורן תמיר: עמדתה של הממשלה - -
<לאה ורון: אין טעם לדון עכשיו בצו.
<לאה ורון: השר יעביר לתקופה המקסימאלית, הוועדה תדון בצו ותחליט עד מתי.
<אורן תמיר: אני רק מבהיר.
<אורן תמיר: עמדתו של השר, להבנתי, שניתן להחיל את החוק כבר ב-1 לינואר 2014.
אבישי ברוורמן: אם היינו מקבלים את זה כמה חודשים קודם זה היה מסודר, אבל לא קיבלנו את זה.
אבישי ברוורמן: קיבלנו את זה עכשיו.
אבישי ברוורמן: זה נמצא בעדיפות מאוד גדולה.
אבישי ברוורמן: גם השר פרץ שוחח איתי פעמיים.
אבישי ברוורמן: כמו שאתה יודע, יש לנו את כל הדברים בעולם שגם אם היינו רוצים לא היינו יכולים.
אבישי ברוורמן: ההצעה של מר פדרסן מקובלת.
<אורן תמיר: זאת לא הייתה ההצעה.
אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים לקדם את זה.
אבישי ברוורמן: אתה יכול לשים את החסם האופטימאלי.
אבישי ברוורמן: הוועדה תדון בזה.
אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים להתקדם ולעשות את זה כרוח השר.
אבישי ברוורמן: גם אנחנו היינו רוצים שזה יצא לדרך כמה שיותר מהר.
אבישי ברוורמן: אם היינו מקבלים את זה קודם זה כבר היה גמור.
אבישי ברוורמן: מכיוון שאיחרתם - אני לא מאשים פה אף אחד בצורה ספציפית - ונתתם לנו להבין בזמן הזה שאי אפשר להעביר, אנחנו נותנים לכם את המוצא הפורמאלי שנאריך את הצו כמו שצריך.
אבישי ברוורמן: במסגרת הזאת אנחנו לא מתנהגים כמו לפעמים ממשלות ישראל.
אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים להעביר את הדברים כמה שיותר מהר.
אבישי ברוורמן: אנחנו לא סתם מבלבלים את המוח.
אבישי ברוורמן: שימו שם איזה תאריך יעד.
אבישי ברוורמן: המליץ פדרסן 4,6 חודשים.
אבישי ברוורמן: אנחנו נתקדם עם זה.
<ג'וש יהושע פדרסן: אני לא המלצתי על תקופה.
אבישי ברוורמן: בסדר, לא חשוב.
<ג'וש יהושע פדרסן: נעביר את זה לשר.
אבישי ברוורמן: איך שאתם רוצים.
אבישי ברוורמן: בואו נתקדם על-מנת להעביר את התקנות האלו.
אבישי ברוורמן: להבא – עכשיו התחלפו משרדים – תעמדו בלוח זמנים.
<ג'וש יהושע פדרסן: אני אתחיל להקריא את נוסח התקנות המוצע.
<ג'וש יהושע פדרסן: תקנות לטיפול סביבתי בציוד חשמלי ואלקטרוני ובסוללות (הפחתה של סכומי עיצום כספי ופרסית תשלומים), התשע"ג – 2013.
<ג'וש יהושע פדרסן: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 51(ב) ו-67 לחוק לטיפול סביבתי בציוד חשמלי ואלקטרוני ובסוללות, התשע"ב-2012 (להלן – החוק), בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: 1.
<ג'וש יהושע פדרסן: הגדרות בתקנות אלה –"אישור רואה חשבון" – אישור שנתן רואה חשבון מבקר, שאינו מצוי בניגוד עניינים כלפי המפר ואינו תלוי בו, בין במישרין ובין בעקיפין, לפי תקנות רואי חשבון (ניגוד עניינים ופגיעה באי-תלות כתוצאה מעיסוק אחר), התשס"ח-2008; "הכנסה" – כהגדרתה בפקודת מס הכנסה; "מחזור עסקאות" – (1) לעניין תאגיד שאינו מלכ"ר – מחזור עסקאות של עוסק כהדרתו בחוק מס ערך מוסף, התשלו"ו-1975 (בתקנות אלה – חוק מע"מ); (2) לעניין מלכ"ר – כהגדרת מחזור בתוספת השנייה לחוק העמותות, התש"ם-1980; "מלכ"ר" – כהגדרתו בחוק מע"מ; "מפר" – כמשמעותו בסעיף 47 לחוק.
<יזהר קנה: בהגדרה "אישור רואה חשבון", על מנת לעמוד בהוראות החקיקה צריך לכתוב את המילים "חוות דעת רואה חשבון בנוסח דוח מיוחד" במקום המילים "אישור שנתן רואה חשבון".
<יזהר קנה: זה המינוח.
<אורן תמיר: אדוני, זאת הערה חדשה שאנחנו שומעים לראשונה.
<אורן תמיר: אני לא יודע אם ביררתם אותה מול המשרד שלנו.
<יזהר קנה: אני מציע שמשרד המשפטים יבדוק בחוק רואי חשבון.
<אורן תמיר: אנחנו נשמח לעשות את זה.
<אורן תמיר: לא אגב דיון בוועדה נבדוק את הנושא של רואי חשבון.
<אורן תמיר: יש אנשים שמטפלים בנושא הזה.
<אורן תמיר: ההערה הזאת חדשה לגבי הסעיפים הקיימים בתקנות.
<אורן תמיר: אם הוועדה רואה את ההערה הזאת כהערה - -
אבישי ברוורמן: קטונתי מלהיות עו"ד.
אבישי ברוורמן: אם תתחילו להתקוטט פה אני אשאל את עו"ד בנדלר ומה שהיא תמליץ אני אעשה.
<ג'וש יהושע פדרסן: בכל התקנות היה כתוב אישור כל השנים.
<אתי בנדלר: אני רוצה להבין מה לקוי בהגדרה.
<אתי בנדלר: אני מניחה שההגדרה הזאת מצויה בדברי חקיקה רבים, הלא כן?
<יזהר קנה: כן.
<אתי בנדלר: מדוע הבעייתיות מתעוררת לראשונה?
<יזהר קנה: אני אציין שני דברים.
<יזהר קנה: משרד המשפטים הוא המשרד שבאופן כללי אמון על החקיקה למקצוע ראיית חשבון.
<יזהר קנה: משרד המשפטים קיבל אין ספור הערות ופניות בנושא הזה.
<יזהר קנה: הוא מכיר ומודע.
<יזהר קנה: לעצם העניין עצמו - -
<ג'וש יהושע פדרסן: לא שמענו את ההערה הזאת אף פעם.
<יזהר קנה: משרד המשפטים הוא משרד גדול.
<יזהר קנה: צריך לפנות למנהלת היחידות המקצועיות.
<יזהר קנה: עומד בראש המשרד עו"ד גיא רודקופ.
<יזהר קנה: יש אצלו העתקים.
<ג'וש יהושע פדרסן: צריך להביא הערות כאלו לפני.
<יזהר קנה: מאה אחוז.
<יזהר קנה: מכיוון ששאלו אותי אז אמרתי.
<יזהר קנה: כאשר רואה חשבון בא ובוחן דברים ישנם שני סוגים שונים לגמרי מבחינת ההתייחסות שלו למה שנקרא אישרור - test function.
<יזהר קנה: אישור זה כשאתה אומר על משהו שהוא לא יכול להיות שונה.
<יזהר קנה: כנסת ישראל נמצאת בירושלים.
<יזהר קנה: זה דבר שהוא בינארי, אחד או אפס.
<יזהר קנה: כאשר אתה מדבר על מחזור הכנסות או על בדיקה של דברים, המונח הוא חוות דעת.
<יזהר קנה: כאשר יש דוח כספי של בנק רואה חשבון לא מאשר את הבנק, הוא נותן חוות דעת.
<יזהר קנה: כאשר הכנסת מוציאה דוח כספי יש על זה חוות דעת.
<יזהר קנה: זה המונח המקצועי.
אבישי ברוורמן: רבותיי, אני לא אבזבז את כל הישיבה על הנושא הזה.
אבישי ברוורמן: אתי, תתני לי המלצה ואני אחליט.
<אתי בנדלר: אני שומעת את ההערה הזאת לראשונה.
<אתי בנדלר: אני לא יכולה לבדוק את זה בפרק הזמן הזה.
אבישי ברוורמן: אז לא נצביע על זה עכשיו.
<אתי בנדלר: מה שאני יודעת הוא שהמונח של אישור רואה חשבון מופיע בדברי חקיקה רבים.
<קריאה: בתקנות דומות כאלו.
<אתי בנדלר: איך אני יכולה להתייחס אליה?
<אתי בנדלר: חבל שלא קיבלנו אותה מראש כדי שנוכל לבדוק את זה.
<אתי בנדלר: (היו"ר יצחק וקנין, בשעה 11:18)
יצחק וקנין: השאלה אם הניסוח הזה מבחינת התקנות של רואי החשבון הוא לא ניסוח הכרחי לדוח הזה שהם צריכים להוציא.
<אורן תמיר: האם הכוונה שלך היא שכשלא רשום חוות דעת זה לא נותן הסבר או לא נותן הכוונה נכונה למה שאנחנו הולכים להנפיק?
<יזהר קנה: מה שתקבל בסוף יהיה חוות דעת.
<יזהר קנה: רואה חשבון שייתן אישור יישפט.
<יזהר קנה: דרך אגב, יש הוראת חשב כללי ספציפית בעניין הזה.
<יזהר קנה: החשב הכללי ישב על המדוכה, הוציא הנחיות.
<יזהר קנה: יש הנחיות חשב כללי בדיוק בעניין הזה.
יצחק וקנין: בשביל זה שאלתי את השאלה כי אני קצת מבין את הדקויות.
<ג'וש יהושע פדרסן: ההנחיות ייתנו את המענה ככל שנדרש.
<יזהר קנה: כן, אבל שם הניסוח הוא לא אישור אלא חוות דעת.
<ג'וש יהושע פדרסן: הנחיית חשב כללי היא לא חוק.
<ג'וש יהושע פדרסן: בחוק ציוד אלקטרוני כתוב במפורש אישור כי זה המונח.
<ג'וש יהושע פדרסן: ההנחיה תיתן את המענה ככל שיש איזו שהיא סוגיה בעניין הזה.
<ג'וש יהושע פדרסן: ההנחיה לא גוברת על חוק.
<אורן תמיר: אני רוצה לעדכן בקצרה שהנוסח של התקנות האלו מתואם, בין היתר, עם גורמי ראיית חשבון.
<אורן תמיר: זאת פעם ראשונה שמופיע כאן - -
<ג'וש יהושע פדרסן: אדוני, מאיזה ארגון אתה?
<יזהר קנה: אני סגן נשיא בלשכת רואי החשבון בישראל.
<יזהר קנה: אני אחראי על כל נושא תקינת הביקורת.
<יזהר קנה: אני גם מייעץ למשרד המשפטים בנושאים כאלה מעת לעת.
יצחק וקנין: אולי תבדקו את הנושא הזה.
<אורן תמיר: אנחנו מוכנים לבדוק את זה, רק השאלה אם זה הטיימינג הנכון לעשות את זה.
יצחק וקנין: ודאי שלא.
יצחק וקנין: אני חושב שהוא מעלה פה איזו שאלה שיכול להיות שיש בה היגיון.
<אורן תמיר: אין שום בעיה, רק עכשיו - -
יצחק וקנין: אנחנו נתקדם והנושא ייבדק.
<אתי בנדלר: אני מציעה, בהתחשב בדברים האלה, שאת ההגדרה הזאת לא תאשר היום.
<אתי בנדלר: אם אין לגבי יתר ההגדרות הערות אני מציעה לאשר אותן.
<יזהר קנה: רק הערה אחת לגבי המחזור.
<יזהר קנה: בהמשך יש גם הגדרה של מחזור שנתי.
<יזהר קנה: אתם צריכים להגיד אם מחזור שנתי מתייחס ל-12 החודשים האחרונים או לשנה קלנדרית, כי אחרת אדם לא ידע - -
<ג'וש יהושע פדרסן: חוק מס ערך מוסף מפנה לחוק.
<יזהר קנה: אני פשוט לא הבנתי כשקראתי.
<ג'וש יהושע פדרסן: זה מפנה לחוק.
<אתי בנדלר: בחוק מס ערך מוסף זה מפנה לתקופה?
<יזהר קנה: לא.
<ג'וש יהושע פדרסן: צר לי שההערות ככה נשמעות פעם ראשונה בדיון הפתוח.
<ג'וש יהושע פדרסן: אפשר לעשות הפסקה, לבדוק את ההפניות.
יצחק וקנין: העברתם את החקיקה הזאת ללשכת רואי החשבון?
<אורן תמיר: כן
יצחק וקנין: לא היו לכם הערות?
יצחק וקנין: ישבתם איתם?
יצחק וקנין: לשכת רואי החשבון, היו לכם הערות?
<אורן תמיר: אני לא יודע מה הטריגר עכשיו להערות.
<אורן תמיר: הנוסח - -
יצחק וקנין: רבותיי, אנחנו נמצאים בוועדה שמחוקקת.
יצחק וקנין: הוועדה לא יכולה לפעול על פי - -
<אורן תמיר: אדוני, אני רק מזכיר שאנחנו בתקנות של הרשות המבצעת שמובאות לאישור הוועדה.
יצחק וקנין: אין לי ספק.
<אורן תמיר: זה לא חיקוק של הוועדה.
<אורן תמיר: אנחנו לא בכובעה של הוועדה כמחוקקת, אנחנו בכובע - -
יצחק וקנין: ודאי, אבל הוועדה צריכה לחוקק.
<לאה ורון: הוועדה צריכה לאשר את התקנות.
יצחק וקנין: הוועדה צריכה לאשר את התקנות?
<אורן תמיר: כן.
יצחק וקנין: זאת לא פעם ראשונה.
<אורן תמיר: יש פררוגטיבה לרשות המבצעת בניסוח חקיקת המשנה.
יצחק וקנין: אולי זה חדש בשבילך, אבל שינינו פה תקנות עשרות פעמים בוועדה.
יצחק וקנין: זאת לא פעם ראשונה, לא פעם שנייה וגם לא תהיה הפעם האחרונה אם נשנה.
<אתי בנדלר: עו"ד תמיר, אנחנו לא מדברים כרגע של מי הפררוגטיבה.
<אתי בנדלר: אף אחד לא לוקח מאף אחד פררוגטיבה ששייכת לו.
<אתי בנדלר: אין לי ספק שכל הצדדים מעוניינים כאן שהחקיקה תהיה ראויה מבחינת הניסוח שלה.
<אתי בנדלר: העובדה שהערות לשכת רואי חשבון נמסרות כאן לראשונה לגופים שמעורבים בהתקנת התקנות היא לא דבר ראוי.
<אתי בנדלר: גם אם זה לא ראוי, עדיין אנחנו צריכים לוודא שהנוסח נכון.
יצחק וקנין: ידידי מלשכת רואי החשבון, האם העברתם השגות או איזה דף נייר למישהו מהמערכת כשקיבלתם את התקנות?
<אתי בנדלר: לא לגבי התקנות האלו.
יצחק וקנין: זאת הפעם הראשונה שאתם משמיעים את ההערות, נכון?
<יזהר קנה: אני העברתי בתוך המערכת שלנו, למיטב ידיעתי.
<יזהר קנה: כנראה שהן לא הגיעו לכאן.
יצחק וקנין: אם הייתי מנהל את הוועדה ביום יום הייתי אומר לכם מה אני חושב שצריך לעשות במקרה הזה.
יצחק וקנין: בדרך כלל יושבים ישיבות מקדימות ודנים על חלק מהדברים.
יצחק וקנין: כשיש לכם הערות אתם צריכים להעביר את הערות שלכם למי שצריך, לגורמים המוסמכים.
יצחק וקנין: זה לא מוריד ולא מעלה מזה שאם הטענות צודקות וצריכים לשנות, אנחנו נשנה.
יצחק וקנין: את הסעיף הראשון לא נאשר.
יצחק וקנין: אני מבין שגם לעניין מחזור עסקאות יש לכם הערה.
<יזהר קנה: אני שואל הערת תם, לא צריך להיות רואה חשבון בשביל זה.
<יזהר קנה: אחרי זה, בהמשך, מדברים על מחזור שנתי.
<יזהר קנה: האם כאשר אומרים מחזור שנתי מתכוונים ל-12 החודשים האחרונים או מתכוונים לשנה קלנדרית?
<יזהר קנה: לא צריך להיות רואה חשבון כדי לשאול את השאלה.
<יזהר קנה: זה כדי שאדם שמגיש את הבקשה ידע.
<יזהר קנה: אני פשוט מציע שיהיה כתוב אם זה ככה או ככה.
<אורן תמיר: מאחר ואני חושב שהוועדה - אדוני יתקן אותי - אדישה מבחינת האם כך או אחרת - -
יצחק וקנין: הוועדה לא אדישה בכלל.
<אורן תמיר: הוא מבקש חידוד, דיוק במינוח.
<יזהר קנה: אחד יגיש ככה, אחד יגיש ככה.
<ג'וש יהושע פדרסן: זו שנה קלנדרית.
יצחק וקנין: אתם יכולים להכניס את הניסוח.
יצחק וקנין: תתקנו ונאשר את זה.
יצחק וקנין: תהיו קצת גמישים.
יצחק וקנין: בואו נהיה פרקטיים ונתקדם הלאה.
יצחק וקנין: זה גורע ממשהו אם נכתוב את הדבר הזה?
<לאה ורון: במהלך ישיבות ועדה עולות הצעות והערות של גורמים שונים אף אם לא ערכו איתם ישיבות הכנה.
<לאה ורון: הוועדה קשובה להערות ומוציאה מתחת ידה את הנוסחים שלדעתה הם הכי טובים שהיא יכלה לאשר באותו מועד.
<אתי בנדלר: אדוני, אני רק רוצה להעיר בעזרתה של עו"ד אביגל כספי שנתנה לי את הגדרת מחזור עסקאות של עוסק בחוק מס ערך מוסף אליו מפנה פסקה (1) בהגדרה.
<אתי בנדלר: מחזור עסקאות מוגדר כ"מחזור עסקאות של עוסק בסך כל המחיר כמשמעותו בסעיף 7 של העסקאות בשנת המס שחלפה.
<אתי בנדלר: אם הסכום אינו ידוע או שעסק רק בחלק מאותה שנה, הסכום העשוי וגומר".
<אתי בנדלר: לתקופת הזמן יש התייחסות בהגדרת מחזור עסקאות של עוסק בחוק מס ערך מוסף, לכן נדמה לי שעם ההגדרה מחזור עסקאות של עוסק אין בעיה, ניתן לאשר את זה.
<אתי בנדלר: הבעיה נשארת רק עם ההגדרה של אישור רואה חשבון.
<אתי בנדלר: האם אדוני מאשר את ההגדרה של הכנסה?
<אתי בנדלר: את ההגדרה של מחזור עסקאות?
<אתי בנדלר: הגדרת מלכ"ר והגדרת מפר?
<אתי בנדלר: ההגדרה היחידה שנשארת לא מאושרת כרגע היא אישור רואי חשבון.
יצחק וקנין: יש הערות נוספות לסעיפים שאנחנו כרגע רוצים לאשר?
יצחק וקנין: אני אצביע על תקנה 1 ללא ההגדרה של אישור רואה חשבון.
<ג'וש יהושע פדרסן: תקנה 2.
<ג'וש יהושע פדרסן: הפחתת סכומים העיצום הכספי (א) המנהל רשאי להפחית למפר את סכום העיצום הכספי, בשיעורים שלהלן, אם התקיימה אחת או יותר מנסיבות אלה: (1) המפר לא הפר הוראה מהוראות החוק או לפיו בחמש השנים שקדמו להפרה – 20 אחוז; לא הפר את אותה הוראה ולא הפר הוראה אחרת יותר מפעם אחת בשנתיים שקדמו להפרה – 10 אחוזים; (2) המפר הפסיק את ההפרה מיוזמתו ודיווח עליה למנהל – 30 אחוזים ; (3) המפר נקט פעולות למניעת הישנות ההפרה ולהקטנת הנזק, להנחת דעתו של המנהל – 20 אחוזים; הדגש הוא על המילה "רשאי".
<ג'וש יהושע פדרסן: המנהל בתוך המסלול של העיצום הכספי רשאי להפחית לפי המדרגות והעילות הקבועות פה.
<ג'וש יהושע פדרסן: סעיף קטן (1) מתייחס להתנהלות בעבר של המפר.
<ג'וש יהושע פדרסן: אם הוא לא הפר הוראות אחרות זו עילה שמצדיקה הפחתה.
<ג'וש יהושע פדרסן: סעיף (2) ו-(3) נועדו לתמרץ מפרים לנקוט בפעולות עצמיות בעצמם כדי להתמודד עם ההפרה, בוודאי אם זה כרוך באיזו שהיא השפעה סביבתית, לתקן את הדרוש תיקון ולדווח מיוזמתם על פעולות יזומות.
יצחק וקנין: אני אצביע על סעיף 2 סעיפים קטנים (1),(2) ו-(3).
יצחק וקנין: בעד – פה אחד אושר
<ג'וש יהושע פדרסן: הפחתה בשל נסיבות אישיות 3.
<ג'וש יהושע פדרסן: "ראה המנהל, לגבי מפר שהוא יחיד, שההפרה נגרמה בשל נסיבות אישיות המצדיקות הפחתה של העיצום הכספי או שהתקיימו נסיבות אישיות קשות המצדיקות שלא למצות את הדין עם המפר, רשאי הוא להפחית למפר את סכםו העיצום הכספי בשיעור של 15 אחוזים, וזאת מבלי לגרוע מסמכותו לפי תקנה 2".
<אתי בנדלר: יש לי הערה לגבי שיעור ההפחתה.
<אתי בנדלר: לצורך הישיבה כאן בדקנו עוד 3 סטים של תקנות שדנות בהפחתת עיצומים כספיים.
<אתי בנדלר: האחד זה תקנות להסדרת הטיפול באריזות.
<אתי בנדלר: הן בעצם המודל לתקנות המוצעות כאן.
<אתי בנדלר: אלה שני סטים של תקנות שהמשרד להגנת הסביבה ממונה עליהם.
<אתי בנדלר: בנוסף לכך בדקנו את תקנות הטיס (הפחתה של עיצום כספי ופריסת תשלומים) ואת תקנות ניירות ערך (הפחתה של סכומי עיצום כספי).
<אתי בנדלר: בדקנו מה שיעור ההפחתה לגבי כל אחת מהנסיבות המופיעות כאן.
<אתי בנדלר: לגבי הנסיבה המדוברת כאן, מה שנקרא נסיבות אישיות, מה שמוצע הוא כמובן מקביל לתקנות שדנות באריזות.
<אתי בנדלר: בתקנות הטיס מדובר על הפחתה של עד 25%.
<אתי בנדלר: נכון שמדובר על עד ולא שיעור מדויק, אבל ניתן להפחית בשל נסיבות אישיות המצדיקות הפחתה עד 25%.
<אתי בנדלר: בתקנות ניירות ערך מדובר על נסיבות אישיות חריגות, לא מדובר דווקא על קשות שמצדיקות שלא למצות את הדין.
<אתי בנדלר: מדובר בהפחתה של עד 50%.
<אתי בנדלר: אני שמה את זה לפתחו של אדוני.
<אתי בנדלר: האם כשמדובר ביחיד שנקלע לנסיבות אישיות קשות או חריגות, אינני יודעת, זאת לא נסיבה שראוי לאפשר הפחתה גדולה יותר מאשר המוצע כאן, שזה 15%?
<ג'וש יהושע פדרסן: עו"ד בנדלר, אני רק מציין שההפחתה הזאת לא מונעת מהפחתות נוספות.
<אתי בנדלר: זו שאלה אחרת של הצטברות נסיבות.
<אתי בנדלר: יש לי עוד הערה לתקנה הזאת על שיקול הדעת.
<נעמי הימיין רייש: אני אתייחס לכל הסוגיה של ההפחתות, למרות שהמוקד שלנו הוא דווקא לגבי סעיף 5, לגבי ההפחתה בשל התחשבות במחזור.
<נעמי הימיין רייש: נראה לי שנכון להתייחס להכל יחד.
<נעמי הימיין רייש: העמדה העקרונית שלנו ביחס לתקנות הפחתה בעיצומים כספיים מכל מיני סוגים היא שהעיצומים הכספיים צריכים להיות ענישה שמרתיעה את המפר, לא כזאת שלא מאפשרת לו להתאושש אחר כך ולהמשיך בפעילות שלו.
<נעמי הימיין רייש: מבחינת הניסיון המצטבר שלנו מול עסקים ובדיקות שעשינו, אחוזי הרווחיות של עסקים קטנים נעים סביב 3% עד 7%.
<נעמי הימיין רייש: זה בערך סדר הגודל של הרווחיות שלהם, תלוי בענף ובסוג הפעילות.
<נעמי הימיין רייש: כשבאים לדבר על תקנות הפחתה צריך לקחת בחשבון את אחוזי הרווחיות ולוודא שהעיצום הכספי לא שוחק את הרווחיות.
יצחק וקנין: מה דעתכם לגבי הפחתה?
<אתי בנדלר: בוודאי שזה שוחק, השאלה באיזה שיעור.
<נעמי הימיין רייש: שזה לא יותר מהרווחיות.
<נעמי הימיין רייש: בסעיף 5 - הפחתה בשל התחשבות במחזור בתאגיד שאינו מלכ"ר ומחזור העסקאות שלו אינו עולה על 10 מיליון שקלים, העיצום הכספי יהיה 20% ממחזור העסקאות השנתי שלו.
<נעמי הימיין רייש: פה העיצום הכספי הוא הרבה יותר.
<נעמי הימיין רייש: הוא בוודאי שוחק את הרווחיות שלו.
יצחק וקנין: אתם מציעים להגדיל את גודל - -
<נעמי הימיין רייש: ולכן אנחנו מציעים לדבר על סכומים יותר נמוכים.
<ג'וש יהושע פדרסן: בתקנה 5.
<נעמי הימיין רייש: לגבי 5.
יצחק וקנין: אנחנו נגיע לתקנה 5.
יצחק וקנין: מה לגבי תקנה 3?
<נעמי הימיין רייש: אני מסכימה עם ההערה של עו"ד פדרסון שצריך להסתכל על הכל כמכלול.
<נעמי הימיין רייש: בסופו של דבר הדברים מצטברים.
<נעמי הימיין רייש: זה יכול להיות יחיד שהוא עוסק.
<נעמי הימיין רייש: ההפחתה היחידה שהוא יוכל לקבל היא הפחתה של 15%.
<ג'וש יהושע פדרסן: אין מה לחבר בין 3 ל-5 כי 5 זה בנפרד.
יצחק וקנין: אני מציע שנשווה את ההפחתה פה להפחתה של תקנות הטיס - עד 25%.
יצחק וקנין: מה שאתם קובעים פה זה 15% בכל מקרה.
<אתי בנדלר: אני מבקשת שהשיעור כאן יהיה קבוע.
<אתי בנדלר: אני מצטרפת לבקשתו של עו"ד פדרסון.
<אתי בנדלר: הם לא רוצים להשאיר שיקול דעת גדול מידי למנהל.
<אתי בנדלר: הוא צריך שיהיו לו כללים מאוד מאוד ברורים.
<אתי בנדלר: אם אדוני מחליט על 25% או על 20%, לא משנה, שזה לא יהיה עד.
<ג'וש יהושע פדרסן: אנחנו חושבים ש-15% כפי שנקבע בתקנות הפחתה אחרות של החקיקה של המשרד, מתאימה מהשיקול הזה, כאשר בכל מקרה אם ההגדרה קבועה זה לא יהיה עד.
יצחק וקנין: אני מציע 25%.
יצחק וקנין: כפי שאמרה היועצת המשפטית של הוועדה, מדובר פה בנסיבות אישיות שמצדיקות הפחתה.
<אתי בנדלר: נסיבות אישיות קשות.
<אתי בנדלר: המנהל הוא זה שצריך להשתכנע שהתקיימו נסיבות אישיות קשות.
יצחק וקנין: גם הניסוח של הסעיף הזה מראה שיש פה נסיבות שראוי לתת את ההפחתה, לכן אני מציע 25%.
יצחק וקנין: מסכימים, רבותיי?
יצחק וקנין: אנחנו משנים את זה ל-25%.
יצחק וקנין: מי בעד סעיף 3 כולל התיקון?
<ג'וש יהושע פדרסן: הפחתה בשל מספר נסיבות 4.
<ג'וש יהושע פדרסן: "התקיימו לגבי מפר כמה נסיבות כאמור בתקנות 2 ו-3, רשאי המנהל להפחית למפר מסכום העיצום הכספי את השיעורים המנויים לצד אותן נסיבות במצטבר, ובלבד ששיעור ההפחתה המצטבר לא יעלה על 50 אחוזים מסכום העיצום הכספי הקבוע בשל אותה הפרה".
<אתי בנדלר: ברוב החקיקה אכן מדובר על הפחתה מצטברת של 50%, למרות שבפעם האחרונה שוועדת הכלכלה דנה בנושא הזה נשאלה השאלה – זה היה אגב הדיון בתקנות הדואר שאושרו ממש לאחרונה.
<אתי בנדלר: מכתב האישור יצא ב-10 בנובמבר.
<אתי בנדלר: זה כנראה אושר בחודש נובמבר השנה, זאת אומרת לפני כחודש - אם באמת נכון להגביל את ההפחתה.
<אתי בנדלר: האם למישהו שיש לו נסיבות אישיות חריגות, זאת הפרה ראשונה שלו, הוא עשה מעשים למניעת הישנות ההפרה ועוד נסיבות שיש כאן, יש סיבה לקבוע שלא ייחשבו את זה באופן מצטבר ויגידו שאם מתקיימות כל כך הרבה נסיבות לגביו ראוי שבפעם הזאת לא יטילו עליו בכלל עיצום כספי?
<אתי בנדלר: מדוע להגביל את סך כל ההפחתה אם יש עילות להפחתה מכוח מספר נסיבות?
<אתי בנדלר: בעניין התקנות בדואר, ואחרי התלבטות מאוד קשה, היושב-ראש נטה שלא להגביל.
<אתי בנדלר: בסופו של דבר החליט היושב-ראש – אינני זוכרת אם היו חברי ועדה נוספים - להגביל את זה ל-85%.
<אתי בנדלר: אני מוכרחה לשים על השולחן שעד לתקנות הדואר הייתה תקרה מקובלת בחקיקה של 50%.
<אתי בנדלר: אני שמה לפתחו של אדוני אם ראוי להגביל את זה, ואם כן, עד כמה.
<אורן תמיר: אני מודה שזאת שאלה יותר בתחום המדיניות - -
<אתי בנדלר: שאלה ערכית.
<אורן תמיר: בהקשר הזה אנחנו סבורים שהמודל שיוצרות התקנות שקובעות תקרה של 50% הוא מודל שעושה שכל במובן הזה שהוא אומר שבסופו של דבר יהיה עדיין סכום מסוים שהמפר ישלם, תהיה סנקציה, עלות להפרת הדין, כשבד בבד, באותם מקרים חריגים שעו"ד בנדלר מצביעה עליהם, לאותו אדם שמורה הסמכות לחזור בו מההודעה על הכוונה להטיל עיצום כספי.
<אורן תמיר: הוא עדיין יכול לחזור בו כמו בכתב אישום.
<אורן תמיר: אני מגיש כתב אישום שאני יכול אחר כך לבטל אותו.
<אורן תמיר: אם יש מכלול של נסיבות תמיד אפשר לשגת אחורה.
<אתי בנדלר: אני בספק אם למנהל יש סמכות לחזור בו.
<אתי בנדלר: אם התקיימו נסיבות הפרה, כשכל מה שמתקיים אלו נסיבות להקלה, אני לא בטוחה שמבחינת הדין זו סיבה לא להטיל עיצום.
<אתי בנדלר: מכל מקום, גם אם כן, אני צריכה לומר, וכאן אני חוזרת למנטרה שאני חוזרת אליה בכל הנושא של העיצומים הכספיים, שהיום יש, אם אינני טועה, עשרות - - האם בדקתם לכמה גופים יש סמכות להטיל עיצומים כספיים במדינה?
<אורן תמיר: יש למעלה מ-20.
<אתי בנדלר: כשאני אומרת עשרות אני לא הגזמתי.
<אתי בנדלר: כל אחד מפעיל שיקול דעת באופן שונה.
<אתי בנדלר: אני מוכרחה לומר שבישיבה האחרונה שהייתה כאן בנושא של עיצומים כספיים, נציגת משרד המשפטים תמהה לשמוע איך מפעילים את שיקול הדעת בהטלת עיצום כספי בנושא מסוים.
<אתי בנדלר: היא אמרה שזה ממש בניגוד למדיניות של משרד המשפטים.