GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<פנחס אסולין: אני פנחס אסולין, יושב-ראש אגודת העיוורים בירושלים.
<פנחס אסולין: אני מבקש להזכיר לחברי הכנסת שבכל החוקים שדיברו על דיור ציבורי, לא הייתה מעולם התייחסות לציבור העיוורים.
<פנחס אסולין: תמיד אמרו שאנחנו לא נכים, ולכן אנחנו לא יכולים לקבל מה שנכה גפיים מקבל.
<אתי בנדלר: זה מעוגן בחוק כבר עכשיו.
אבישי ברוורמן: אדוני, זה מעוגן בחוק.
אבישי ברוורמן: ברגע שנגיע לסעיף הספציפי, אם הוא לא לשביעות רצונך אנחנו נשפר אותו.
<ענת רודניצקי: אני ענת רודניצקי, עורכת דין - - - מאוניברסיטת תל-אביב.
<ענת רודניצקי: אני רוצה להתייחס לעובדה שתקרת המחיר של הדירה הציבורית לא מעודכן.
<ענת רודניצקי: אולי זה לא המקום, אלא בהצעת החוק, אבל אנחנו מדברים על 705 אלף שקל.
<ענת רודניצקי: התיקון הוא משנת 2008, ומחירי הדיור עלו מאוד.
<ענת רודניצקי: צריך להעמיד את המחיר על כמיליון.
<אתי בנדלר: אנחנו נבקש התייחסות.
<אתי בנדלר: זאת אחת ההערות שרשמנו לעצמנו.
<ענת רודניצקי: יש לי עוד כמה הערות בקצרה: תקנה 4(ג) שמדברת על דייר - -
אבישי ברוורמן: בהקראה אנחנו נעבור תקנה-תקנה.
אבישי ברוורמן: בשביל מה?
אבישי ברוורמן: רן מלמד, בבקשה.
<רן מלמד: משפט אחד כללי: הדיון הזה חשוב מאוד, אבל הוא צריך להיות הפתיח לדיון בהצעת החוק.
<רן מלמד: כרגע, לפחות משמועות שמגיעות אלי, יש הרבה מאוד גורמים בכנסת או ועדות בכנסת שרוצים להעביר מוועדה לוועדה.
<רן מלמד: לדעתי, הבית של הדיור הציבורי הוא פה, וצריך לעשות הכול כדי שהדיון יהיה פה, שהוא לא ילך לשום מקום - -
אבישי ברוורמן: תמיד הוא היה פה.
<רן מלמד: - - זה המקום שלו.
<לאה ורון: ועדת הכלכלה דנה בהצעתו המקורית של חבר הכנסת רן כהן.
<רן מלמד: לכן אני אומר שיש שמועות שרוצים להעביר את זה לוועדות אחרות.
<רן מלמד: צריך לעשות הכול שזה לא יקרה.
אבישי ברוורמן: הפוליטיקה הקטנה של כנסת ישראל זה מה שתוקע.
אבישי ברוורמן: אני כבר מחכה לשבת על זה כי אנחנו עובדים על זה לילות כימים, ימים כלילות – תעשו מה שאתם רוצים.
אבישי ברוורמן: אני מצפה להזיז את זה.
<אלעזר במברגר: אנחנו מחכים להכרעת הכנסת בעניין הזה, הרי זה לא אנחנו שקובעים.
אבישי ברוורמן: זאת גם הכרעה שלכם כי אתם קואליציה.
<אתי בנדלר: כשיהיה דיון בוועדת הכנסת בקשר לוועדה שאליה זה יועבר לדיון אני מציעה שתפנה לוועדת הכנסת ותבקש להופיע בפניה להשמיע את דבריך.
<רן מלמד: אנחנו נעשה כי זאת בקשה מיוחדת כי בדרך כלל אנחנו לא יכולים להיות בפנים.
אבישי ברוורמן: עורכת הדין בקי קשת, בבקשה.
<בקי קשת: אני רוצה לציין שיש מה שאין בתקנות ש- - - מה שברור הוא לא להתקין אף על פי שהחוק נותן במפורש רשימה של דברים שצריכים להיות בתקנות, ולא קיים בכלל וזה מצריך תשומת לב.
<בקי קשת: 18(א)(1) לא הכניסו בכלל וזה חשוב.
אבישי ברוורמן: זה תעירי בסעיפים.
<אתי בנדלר: היא אומרת מה לא נכלל, לכן חשוב לשמוע.
<בקי קשת: אני אומרת מה לא הכניסו בכלל, וזה חשוב.
<בקי קשת: סעיף 18(א)(1) מדבר על קביעת חריגים לחובת הזכאי לשלם את חובותיו לפי חוזה השכירות כתנאי למימוש זכותו לרכוש את הדירה הציבורית.
<בקי קשת: אמורים להיות על כך תקנות שמגדירות את זה.
<בקי קשת: זה נאלם דום.
<בקי קשת: זה מאוד חשוב.
אבישי ברוורמן: תודה, הערה חשובה מאוד.
<בקי קשת: גם 18(א)(2) – קביעת מחיר מרבי לדירה ציבורית – כדי שזה יישאר בתחום המחירים הסבירים שבכלל ניתן לקנות אותה – גם על כך התקנות שותקות לגמרי, וראוי לשים לב לכך.
אבישי ברוורמן: אלה הערות מאוד טובות, עורכת הדין בקי קשת, פורום הדיור הציבורי.
אבישי ברוורמן: עורך הדין במברגר, תרשום אותן לפניך.
<אתי בנדלר: נבקש, כמובן, את התייחסותכם לנושא הזה.
<אלעזר במברגר: אני רק אומר באופן כללי שכבר קבענו שיהיה לנו דיון משותף עם הייעוץ המשפטי של הוועדה.
<אלעזר במברגר: שם נדון על העניינים.
אבישי ברוורמן: תודה רבה, עורכת הדין בקי קשת.
אבישי ברוורמן: נתחיל בהקראה.
<אלעזר במברגר: (הקראה):
<אלעזר במברגר: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 3, 10 ו- 18 לחוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה), התשנ"ט – 1998 (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
<אתי בנדלר: האם יש הערות לתקנה 1?
<אתי בנדלר: אני כבר מבקשת בשלב זה לא לאשר את ההגדרה הראשונה שמדברת על הפרשי הצמדה וריבית.
<אתי בנדלר: כשהוועדה תקרא את התקנות ותראה מתי עושים שימוש בהפרשי הצמדה וריבית יש איזשהו חוסר סימטריה בין המקרה שבו המדינה מחזירה כספים לבין המקרה שבו מישהו מעכב תשלום או לא משלם תשלומים במועד וכו'.
<אתי בנדלר: זה מסוג הנושאים שביקשתי לדבר עליהם בעת הדיון המקצועי המשותף שיהיה לנו בקרוב, אני מקווה.
<אתי בנדלר: ואז או שיהיה צורך בהגדרה הזאת או שנשמיט אותה.
<אתי בנדלר: כרגע לא לאשר את ההגדרה "הפרשי הצמדה וריבית".
<אתי בנדלר: להגדרה "מבקש" אין לי הערות.
אבישי ברוורמן: יש הערות לגבי "מבקש"?
אבישי ברוורמן: אם אין הערות אני מצביע.
אבישי ברוורמן: בעד הגדרת "מבקש" – פה-אחד
אבישי ברוורמן: אישרנו את הגדרת "מבקש" בלבד.
אבישי ברוורמן: "הפרשי הצמדה" – במועד מאוחר יותר.
אבישי ברוורמן: בבקשה, עורך הדין במברגר.
אבישי ברוורמן: הערות, בבקשה.
<אתי בנדלר: ברשותך, אדוני, ראוי שעורך הדין במברגר יסביר את התהליך המוצע.
<אתי בנדלר: אנחנו ניסינו לעשות לעצמנו תרשים זרימה וראינו שזה לדעתי, מעורר קצת קשיים.
<אתי בנדלר: אני מציעה שאולי תסביר את התהליך המתואר כאן שתחילתו בתקנה 2.
<אלעזר במברגר: אני אבקש מהגורם המקצועי מר רונן כהן, סמנכ"ל אכלוס של המשרד.
אבישי ברוורמן: בבקשה, תסביר לנו איך הצורה הזאת – היא פשוטה, יעילה, לא מקשה על הנזקקים?
<רונן כהן: החוק אומר איך מגדירים מישהו שיש לו דירה נוספת או נכסים נוספים שיש לו.
<רונן כהן: יש תקרה ששוויה 350 אלף שקל - -
אבישי ברוורמן: אתה צריך להסביר לנו את סעיף (א).
אבישי ברוורמן: אם מישהו לא מבין שישאל.
אבישי ברוורמן: סעיף (א) מובן?
<רונן כהן: הוא ניגש לחברה המאכלסת, לסניף שמנפיק תעודת זכאות ומבקש להוציא תעודת זכאות כחסר דירה.
<רונן כהן: הוא צריך להצהיר על נכס, אם יש לו.
<רונן כהן: אם אין לו נכס יוצאת לו תעודת זכאות כחסר דירה.
<רונן כהן: זה נבדק מול מס רכוש, ואם אין נכס יוצאת לו תעודה כחסר דירה.
<רונן כהן: זאת תעודת הכניסה שמאפשרת לו להיכנס למסלול הזכאות.
<דוד קשני: זה נקרא "תעודת זכאות"?
<ניסים מורביה: אני שואל משהו אחר: למה אגרות?
אבישי ברוורמן: נסים, תעשה לי טובה, אני רוצה להתקדם, לעזור לכם שהדברים יהיו הכי פשוטים.
אבישי ברוורמן: זה לא יעזור בקריאות הביניים, אנחנו רוצים להגיע לתכל'ס.
<אתי בנדלר: אם כך, השלב הראשון כפי שאמר רונן הוא שהמבקש ניגש לדיור הציבורי ומבקש ממנה תעודת זכאות ומקבל ממנה תעודת זכאות.
<אתי בנדלר: זאת תקנת משנה (א).
אבישי ברוורמן: מה קורה הלאה?
<קריאה: יש לנו שאלה בעניין הזה.
<יעקב קארו: אני יעקב קארו מחברת "פרזות".
<יעקב קארו: יש דייר ציבורי שגר שלושים שנה, ובמהלכן הוא קיבל ירושה בסכום כלשהו, והוא לא זכאי.
<קריאה: אפילו 100 שקל.
<יעקב קארו: אבל בחוק של רן כהן היה כתוב שמי שמחזיק בנכס של עד 350,000 שקל נקרא חסר דירה.
<יעקב קארו: אולי צריך לאמץ את זה.
<רונן כהן: אנחנו לא מדברים על כסף, אנחנו מדברים על דירות.
<רונן כהן: אם יש לו ירושה או שהוא רכש או בכל דרך אחרת יש לו דירה או חלק בדירה, ולפי לשון החוק כתוב ששוויה עד 350 אלף שקל הוא עדיין נקרא לצורך העניין "חסר דירה".
אבישי ברוורמן: זאת אומרת זאת תקרת חוק רן כהן.
<אלעזר במברגר: במשפט אחד: בחוק עצמו בהגדרת "זכאי" יש החרגה אחת: "מי שאין ולא היו בבעלותו או בבעלות קרובו דירה או מקרקעין אחרים ששווים עולה על 350 אלף שקלים.
<אלעזר במברגר: זאת הגדרה בחוק רן כהן.
<ניסים מורביה: מה זה "קרובו"?
<אתי בנדלר: בן זוג וילד.
יצחק וקנין: יש לי שאלה לגבי הקביעה של 350 אלף שקל.
יצחק וקנין: האם הדבר הזה נשאר 350 אלף שקל?
יצחק וקנין: אתה יודע ממתי החוק הזה?
יצחק וקנין: אני לא רוצה לדבר על המדד ועל העלייה של הנדל"ן בשנים האחרונות.
יצחק וקנין: אם אנחנו עושים השוואה זה צריך להיות היום 700 אלף שקל אם לא יותר.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת וקנין, גם הסעיף הראשון שעליו לא הצבענו בהמלצתה של עורכת הדין בנדלר, היה נושא ההצמדה.
אבישי ברוורמן: גם זה קשור לנושא של החישובים.
אבישי ברוורמן: לא לגמרי?
<קריאה: לא לגמרי, כי זה קבוע בחוק.
אבישי ברוורמן: קיבלתי את הערתך.
<אתי בנדלר: בחוק עצמו נקובים סכומים – סכום אחד למשל, של 350 אלף שקל שאם יש לזכאי זה לא שולל את הזכאות שלו.
<אתי בנדלר: סכום אחר שנקוב בחוק הוא סכום של 705 אלף שקל שזאת התקרה שמעבר לה לא מחושב המענק.
<אתי בנדלר: זאת אומרת אם ערך הדירה עולה על 705 שקל - -
יצחק וקנין: אז אני אגיד לך מה הם יעשו.
<אתי בנדלר: - - החוק נחקק בשנת 1998.
<אתי בנדלר: הוא היה אמור להיכנס מיד לתוקפו למשך חמש שנים.
<אתי בנדלר: זאת אומרת הערכים של אותם סכומים היו בערכים של שנת 1998; וסעיף 19 בחוק אומר: "הסכומים הנקובים בחוק זה ישתנו לפי שיעור עליית המדד מהמדד הידוע ביום תחילת החוק עד המדד הידוע במועד שבו חתם הזכאי או הדייר הממשיך, לפי העניין, על החוזה לרכישת הדירה".
<אתי בנדלר: דהיינו, הרעיון היה שהסכומים האלה יהיו צמודים למדד מיום תחילת החוק.
<אתי בנדלר: דא עקא תחילת החוק נדחתה, והחוק נכנס לתוקפו רק ב-1 בינואר 2013.
<אתי בנדלר: לכן לפי לשון החוק, כפי שהוא מנוסח, לא ניתן להצמיד את הסכומים האלה, ובעצם מקטינים מאוד גם את ערך הדירה.
יצחק וקנין: אז בואי אני אגיד לך משהו, אתי.
יצחק וקנין: את הוספת קמח, אני מוסיף עכשיו מים.
יצחק וקנין: מה שהם יעשו – 350 אלף שקל הם ישאירו כפי שהוא; מה יעשו עם 705 אלף שקל כערך דירה מקסימלי?
יצחק וקנין: ייקחו את זה לשמאות, והשמאות תגיד שזה מיליון שקל או יותר.
יצחק וקנין: אני לא יודע לאן זה ילך.
<אתי בנדלר: ואז לא יהיו זכאים למענק על החלק העודף.
יצחק וקנין: אז אין לך זכאים בכלל.
<אתי בנדלר: זאת בהחלט בעיה.
<אתי בנדלר: אני חייבת לומר שבוודאי בעת חקיקת החוק לא חשבו על תוצאה אבסורדית כזאת של הקפאת הסכום.
<אתי בנדלר: אבל זאת לשון החוק, ומקומה של ההערה הזאת הוא בעת הדיון בתיקון לחוק.
<אלעזר במברגר: הכנסת לא מוסמכת לטפל דרך תקנות בדבר חקיקה ראשית.
אבישי ברוורמן: לכן זה בחוק שאנחנו מצפים להתחיל בו.
<לאה ורון: ניסים, אתה מפריע.
<ניסים מורביה: יש פה משהו שמאוד מסעיר אותנו.
יצחק וקנין: ניסים לא יהיו פה, אני אומר לך.
<ניסים מורביה: אנחנו שני נכים בכיסאות גלגלים שגרים בדירה של לא פחות מ-120 מטר כי זה לא יכול להיות פחות מזה.
<ניסים מורביה: שווי הדירה הוא למעלה מ-1 מיליון שקל, אז נאמר שיעלו את הפרמטר של 350 אלף שקל עוד קצת – איפה אנחנו נמצאים בסטטוס הזה?
<ניסים מורביה: אנחנו לא בסטטוס בכלל.
<אתי בנדלר: סכום קצת יותר גבוה לנכים על כיסא.
<רונן כהן: לנכים זה עד 881 אלף.
<קריאה: זה גם לא בסטטוס.
<אתי בנדלר: זה בערכים של 1998, אין מה לעשות.
אבישי ברוורמן: אתה ממשיך בתרשים הזרימה, ואני עוד חמש דקות סוגר.
<רונן כהן: ביום שיש לו תעודת זכאות של חסר דירה אחרי שהוא עשה את כל התהליך הוא ניגש לסניף ואומר שהוא רוצה לרכוש את הדירה שלו.
<רונן כהן: הוא משלם דמי הרשמה של 150 שקלים ושמאות של 650 שקלים.
<אתי בנדלר: פלוס מע"מ.
<אתי בנדלר: הוא מקבל טופס בקשה, מגיש את הבקשה, משלם 150 שקלים דמי הרשמה פלוס 650 שקלים פלוס מע"מ.
<דוד קשני: אף פעם לא שילמנו 150 שקל.
<דוד קשני: זה משהו חדש.
<קריאה: זה תמיד היה.
<דוד קשני: זה לא היה.
אבישי ברוורמן: דוד, שאל את קארו.
<יעקב קארו: זה שולם.
<יעקב קארו: שילמת 350.
<יעקב קארו: מתוכם 150 זה דמי טיפול ו-200 - -
אבישי ברוורמן: תודה, מר קארו, על ההבהרה.
<רונן כהן: הוא משלם 650 שקלים פלוס מע"מ, ולמעשה הוא כבר נכנס לתהליך של רכישת הדירה.
<רונן כהן: המטרה של סעיף (ג) היא שהיות שיש פה הוצאות והשקעה גדולה של עבודה והוצאות, שלא יהיה מצב שהוא יגיד כל יום כן רוצה, לא רוצה, יצרנו מצב שבהתחשב בתשומות ובהשקעה הכספית יש 12 חודשים של סוג של צינון.
<רונן כהן: אם הוא הגיש ולא הסתיימו 12 חודשים הוא ייאלץ להמתין 12 חודשים ואז להגיש מחדש.
אבישי ברוורמן: הערה לפני שאני סוגר?
<אתי בנדלר: יש הרבה הערות.
<דוד קשני: נמכרו 15,000 דירות, ולפני השנתיים האלה הוא לא הגיש.
<דוד קשני: הוא לא יכול להגיש שוב.
<דוד קשני: נגמר.
אבישי ברוורמן: עורך הדין במברגר, כמו שאמרתי, יש לי עכשיו דיון נוסף.
אבישי ברוורמן: אני עוצר.
אבישי ברוורמן: אנחנו במהירות קובעים את הדיון הזה ואת הדיון בחוק במקביל כדי להתקדם בכל הסוגיות ולהגיע פעם אחת לדברים מתאימים.
אבישי ברוורמן: בזה אני מסיים את הדיון.
אבישי ברוורמן: אני מודה לך, ניפגש בדיון הבא.
<קריאה: אולי לקבוע ישיבה ארוכה?
אבישי ברוורמן: המועד ייקבע מיד.
<קריאה: אני מתכוונת לזמן הדיון.
אבישי ברוורמן: ברגע שיהיו התקנות והחוק ניתן לזה כמה שעות.
אבישי ברוורמן: ברוכים הבאים, אורית פרקש-הכהן, יושב-ראש הרשות לשירותים ציבוריים חשמל, אדוני מנכ"ל חברת החשמל, מאוד נהנינו בביקור שנערך בחברה, חבר הכנסת וקנין, כל הנציגים.
יצחק וקנין: אני יכול להגיד משהו לפני שאתה פותח בקשר לדיון הקודם?
יצחק וקנין: אמר לי היועץ המשפטי מטעם משרד המשפטים דבר שאין ספק שמרים את הרף שאמרתי.
יצחק וקנין: מה עושה אדם עיוור שאין לו אינטרנט, אין לו אס-אם-אס?
יצחק וקנין: מה הוא עושה כאשר הוא רוצה לקבל 144?
יצחק וקנין: איך הוא יקבל אותו?
יצחק וקנין: הוא אמר לי את זה עכשיו ליד היועצת המשפטית של משרד התקשורת כי היא מאיימת למשוך את הצעת החוק.
יצחק וקנין: אמרתי: על מה?
יצחק וקנין: את השר?
יצחק וקנין: זה כבר לא בידיים אפילו של יוזם החקיקה.
יצחק וקנין: הוא אמר לה את זה.
אבישי ברוורמן: אתה ואני נשב מייד אחרי הישיבה הזאת.
יצחק וקנין: מי שאמר את זה הוא דווקא בחור ממשרד המשפטים.
יצחק וקנין: אמרתי לו: אתה יודע מה, לא חשבתי על זה.
יצחק וקנין: חשבתי כל הזמן על אמא שלי.
יצחק וקנין: אמרתי, אם את מדברת על חרדי שלא רוצה אינטרנט זה בעיה שלו.
אבישי ברוורמן: חשבנו פה על כל הנכים ובעלי המוגבלויות וכן הלאה.
אבישי ברוורמן: אנחנו נפעל.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת וקנין, תודה לך.
אבישי ברוורמן: אנחנו עוברים להצעת חוק שאושרה בקריאה ראשונה אתמול, ב-23 בדצמבר 2013, הצעת חוק משק החשמל (תיקון מס' 12), התשע"ד-2013.
אבישי ברוורמן: אני מבקש מנציגת המשרד, עו"ד דרורה ליפשיץ, להציג את ההצעה, בבקשה.
<דרורה ליפשיץ: אני היועצת המשפטית של משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים.
<דרורה ליפשיץ: מדובר בהצעת חוק שתאפשר הארכת רישיונות של ספק שירות חיוני לחברת החשמל בכל התחומים שבהם היא פועלת.
<דרורה ליפשיץ: מדובר בהארכה בשנה.
<דרורה ליפשיץ: אפילו אני, שמלווה את זה כבר זמן רב למדי, אופטימית שבעזרת-השם לא נזדקק להארכות נוספות.
אבישי ברוורמן: אני כל-כך שמח שאת אומרת את זה.
אבישי ברוורמן: יש את הבדיחה: איך אומרים ביפנית אישימוטו?
אבישי ברוורמן: (איש עם אוטו), את מכירה את זה.
אבישי ברוורמן: לגבי חוק חברת החשמל זה או-טו-טו.
אבישי ברוורמן: כל פעם הייתי שומע את זה, למשל בוועדת הכספים, או-טו-טו.
אבישי ברוורמן: אני מקווה ש"הלילה הוא הלילה", שפעם אחת נגמור את הסאגה הזאת של הרפורמה.
אבישי ברוורמן: לא נבוא כל פעם עם ההארכות האלה ובינתיים, איך אומרים, הגירעון המצטבר תופח.
אבישי ברוורמן: אני מקווה שאנחנו בפתחו של שחר חדש, מר גליקמן.
<דרורה ליפשיץ: אני בוודאי אומרת בעזרת-השם.
<דרורה ליפשיץ: מונתה ועדת יוגב על-ידי שר התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים ושר האוצר.
<דרורה ליפשיץ: הוועדה אמורה לסיים בקרוב מאוד את משימותיה.
אבישי ברוורמן: מה זה אומר בקרוב מאוד?
אבישי ברוורמן: במהרה בימינו?
<דרורה ליפשיץ: בהתאם לכתב המינוי היא היתה אמורה לסיים עד סוף חודש דצמבר.
<דרורה ליפשיץ: כנראה תידרש ארכה של כחודש ימים.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, עד סוף חודש ינואר נקבל את המסקנות?
<לאה ורון: נמצא פה סגנו של מר יוגב.
<דרורה ליפשיץ: הוא יוכל אולי לפרט קצת מעבר.
אבישי ברוורמן: אני מסתכל ימינה.
אבישי ברוורמן: שכחתי שאני צריך להסתכל גם שמאלה.
<דרורה ליפשיץ: אם הוועדה תרצה לקבל אינפורמציה "חמה מן התנור" הכתובת היא אהרון גולדמן.
<דרורה ליפשיץ: אבל אני מבינה שהוועדה מתכווננת לסיים את עבודתה עד סוף חודש ינואר 2014.
אבישי ברוורמן: מר גולדמן, ינואר-ינואר?
<אהרון גולדמן: ינואר-פברואר יותר מאשר ינואר-ינואר.
<אהרון גולדמן: אבל עדיין, אני רוצה להתייחס לעבודת הוועדה.
<אהרון גולדמן: למעשה הוועדה השלימה כמעט את כל שמיעת הגורמים שהיא רצתה לשמוע, הרבה מאוד גורמים, גם ממשלתיים וגם יצרני חשמל פרטיים על סוגיהם השונים, על הטכנולוגיות השונות, גופים שונים, גם לא יצרנים, כמובן חברת החשמל וועד עובדי חברת החשמל והנהלת חברת החשמל.
אבישי ברוורמן: חבר הכנסת רונן הופמן, שההתמחות שלו היא אנרגיות מתחדשות, מצטרף אלינו לדיון, תודה.
<אהרון גולדמן: למעשה כרגע הוועדה נמצאת בשלב שבו אחרי שהיא שמעה את כל הגורמים היא מקיימת דיונים מקצועיים על הנושאים המרכזיים השונים שעלו ומגבשת המלצות בעניין.
<אהרון גולדמן: במקביל התחילו גם דיונים מול נציגי ההנהלה והוועדים בנושא זכויות העובדים.
<אהרון גולדמן: התהליכים הללו קורים במקביל.
אבישי ברוורמן: אנחנו התעדכנו בנושאים הללו, ביקרנו גם את מנכ"ל חברת החשמל וגם את יושב-ראש ועד העובדים.
אבישי ברוורמן: אנחנו מודעים.
אבישי ברוורמן: אני רואה שיש פה הרבה מאוד רצון טוב.
אבישי ברוורמן: אמרתי גם שנשמח מאוד אם במושב הזה, שמסתיים כמדומני בסוף חודש יולי, סוף כל סוף נגמור את הסאגה הזאת.
אבישי ברוורמן: מבחינתנו אנחנו רואים בזה עדיפות עליונה.
אבישי ברוורמן: אני רק מקווה שאתם תקצרו את כל התהליכים כדי שהדברים יבואו לשולחן להחלטות.
<דרורה ליפשיץ: מה שמונח בפניכם עכשיו הוא הארכת המועדים בשנה על מנת לאפשר לחברת החשמל במבנה הנוכחי שלה להמשיך ולפעול, כי בלא הארכה יהיה בלתי אפשרי לתת לה רישיונות.
<דרורה ליפשיץ: מה שעומד על הפרק הוא הארכה בשנה.
אבישי ברוורמן: עו"ד ליפשיץ, אני מבקש לשאול, ואני שמח שמר גליקמן יושב לימיני.
אבישי ברוורמן: מר גליקמן פתח את כל הכותרות בעיתונות.
<אלי גליקמן: לא התכוונתי.
אבישי ברוורמן: אני יודע שלא.
אבישי ברוורמן: פעם היית מפקד סיירת 13, עשית את זה מתחת למים ואף אחד לא שמע, היום כשאומרים מנכ"ל חברת החשמל עם הדוברים שלו זה כבר הופך להיות חזון.
אבישי ברוורמן: אבל אתה לא מתרגש, אתה מכיר את זה.
אבישי ברוורמן: אתה ציינת בפנינו, ולא חשובה הכותרת, שנזקי הסופה יכולים להגיע אפילו קרוב למיליארד שקל ולכן חלק מן השאלות שעלו – ופה אני פונה ליושב-ראש הרשות לשירותים ציבוריים חשמל, עו"ד אורית פרקש-הכהן – ציינת שכלפי העתיד, כאשר הרפורמה מתקדמת סוף כל סוף בצורה המתאימה, מחירי החשמל ירדו, אבל עדיין ציינת שעד 2015 להערכתך עקב הנזקים וכל הדברים האלה יש להעלות את מחירי החשמל כדי שתהיו רנטביליים.
אבישי ברוורמן: מה אומרת על זה היושבת-ראש?
אבישי ברוורמן: ציטטתי אותך נכון?
<אלי גליקמן: כמעט.
אבישי ברוורמן: אתה רוצה לתקן אותי?
<אלי גליקמן: ליתר דיוק, אמרתי שבהסכם שהיה רב-מערכתי עם רשות החשמל ועם משרד האוצר, דובר שחשבון החשמל יתוקן כלפי מטה, ואפשר גם להשתמש בשם אחר.
<אלי גליקמן: זה תוכנן לחודש מרץ 2015.
אבישי ברוורמן: מה זה "יתוקן כלפי מטה"?
אבישי ברוורמן: הפחתת מחירים?
<אלי גליקמן: זה החלטה של רשות החשמל.
אבישי ברוורמן: בסדר, אבל זה היה הרעיון, הפחתת מחירים?
<אלי גליקמן: כן, זה היה הרעיון בהסכם, שאחרי שחברת החשמל תסיים להחזיר את ההלוואות שהיא לקחה בערבויות יתוקן מחיר החשמל כלפי מטה במרץ 2015.
<אלי גליקמן: אני חושב שרשות החשמל היא הכתובת לענות על זה כי היא מתקנת, כי יש קיזוזים גם, העסק נושם במהלך השנה.
<אלי גליקמן: אנחנו רואים את מחירי הדלק, בכל חודש כמעט הם משתנים, והדלק הוא 60%-70% מעלויות חברת החשמל.
<אלי גליקמן: אני חושב שהכתובת היא רשות החשמל לתת תשובה מדויקת יותר כי אנחנו לא קובעים את התעריפים.
אבישי ברוורמן: עו"ד פרקש-הכהן, דברי.
אבישי ברוורמן: כולם מקשיבים – האזרחים, חברי הכנסת, כולם.
<אורית פרקש-הכהן: בשאלות שנוגעות לתעריף החשמל הייתי רוצה לחלק את זה לשתיים.
אבישי ברוורמן: אני מודה לך שאת אתנו.
<אורית פרקש-הכהן: תודה רבה.
<אורית פרקש-הכהן: לפני שנה היינו כאן בפני הוועדה הזאת, וגם בשנה שלפניה, והצגנו את עדכון התעריף.
<אורית פרקש-הכהן: בעצם היו העלאות תעריף מצטברות לציבור צרכני החשמל בגלל משבר הגז המצרי.
<אורית פרקש-הכהן: משבר הגז המצרי, שבעיקרון הוא היעלמות של ספק הגז המצרי EMG, שהיה מין אירוע שיצר משבר בכל משק האנרגיה בישראל, יצר שימוש בדלקים עודפים לציבור בעלות מאוד-מאוד גבוהה, שמוערכת על-ידינו בסביבות 9 מיליארד שקלים.
<אורית פרקש-הכהן: בעקבות מהלך שעשתה הרשות לשירותים ציבוריים חשמל ביחד עם משרדי הממשלה השונים – משרד האנרגיה, משרד האוצר, המשרד להגנת הסביבה – בעצם פרשנו את העלות הזו של הדלקים על פני שלוש שנים בשלוש פעימות.
<אורית פרקש-הכהן: הרשות כבר העלתה פעמיים, בשתי פעימות שונות, את תעריף החשמל, גם במאי האחרון, אם אדוני זוכר, וזה כבר הוצג לכבודו, ב-5.5% לציבור, ושנה קודם העלינו את התעריף ב-8.9%.
<אורית פרקש-הכהן: אין מה לדבר שיש הצטברות תעריפי חשמל גבוהה ביותר.
<אורית פרקש-הכהן: באפריל הקרוב, שזה עוד 5 חודשים שיש לפנינו בעצם, הצוות המקצועי של הרשות יאסוף את כל הנתונים הרלוונטיים לעדכון הקרוב שיהיה בתעריפי החשמל.
<אורית פרקש-הכהן: בעניין הזה צריך לזכור שיש לנו עוד הרבה פרמטרים שאינם ידועים.
<אורית פרקש-הכהן: אנחנו כן יודעים שיש עדיין בין 3-4 מיליארד שקלים עלויות בגין משבר הדלקים, שבעצם תעריף החשמל צריך עוד לשלם.
<אורית פרקש-הכהן: נצטרך לקחת בשקלול את כל המאפיינים, כמו איך נראית צריכת החשמל, כמה כניסה יש של אנרגיות נקיות למערכת, שגם היא ממומנת וכולי, ואז נשקלל את כל הנתונים לפעימה, אם זה מה ששאלת.
אבישי ברוורמן: קודם כול, נתת לי תשובת בית-ספר, מה שנקרא: נשקלל את א' ואת ב' ואת ג' ו-ד'.
אבישי ברוורמן: אבל בסופו של דבר אנחנו רואים את הכיוונים.
אבישי ברוורמן: השאלה שלי פשוטה מאוד, האם לאור מה שקורה כרגע – ופחות או יותר אנחנו רואים מה קורה, אנחנו לא צופים מהפיכות, אלא אם כן מישהו יחליט לעשות מלחמת עולם עם אירן וכן הלאה – האם אנחנו הולכים לראות בחודש אפריל העלאות של תעריפי החשמל?
<אורית פרקש-הכהן: בעניין הזה אני באמת מאוד-מאוד נזהרת בהיעדר נתונים.
אבישי ברוורמן: העלות שלהם היא בעייתית, את זה אנחנו יודעים.
אבישי ברוורמן: מבחינתם יש להם בעיה.
אבישי ברוורמן: השאלה מאיפה הם יממנו בשנים האלה את הגירעונות המצטברים שלהם.
אבישי ברוורמן: יש להם בעיה.
אבישי ברוורמן: אם זה לא יהיה באמצעות התעריף אז אני לא רואה אותם מסתדרים כל-כך יפה.
אבישי ברוורמן: זה שאלה אחת.
אבישי ברוורמן: לגבי כל הדברים האחרים, אני יודע שבתחזיות לחודשיים-שלושה הקרובים גם מחירי הדלק בעולם וגם יתר הדברים צפויים למדי.
אבישי ברוורמן: אני יודע שאת נזהרת מאוד אבל עדיין אני חושב שמהיכרותי אותך, מידיעתי את חוכמתך וניסיונך כי רבים, אני חושב שאת כבר רואה שזה הכיוון שהולך להיות.
אבישי ברוורמן: אולי אני טועה.
<אורית פרקש-הכהן: לכן ביקשתי להבחין בשאלה.
יצחק וקנין: יש לי שאלה אחרת.
יצחק וקנין: מה שיעור השימוש היום במזוט, מעבר לגז שבו אתם משתמשים?
יצחק וקנין: כי כל הבעיה שלכם, שאתם לא משתמשים בגז טבעי, אתם משתמשים בתחליפים אחרים שהם יקרים יותר.
אבישי ברוורמן: השאלה לא מופנית אליה אלא לחברת החשמל, שהיא שמשתמשת בדלקים.
יצחק וקנין: חברת החשמל, השאלה שלי היא מה שיעור השימוש במזוט.
יצחק וקנין: האם זה מתחיל לצמצם את הפערים או שזה עדיין ממשיך להיות באותם פערים?
<אורית פרקש-הכהן: אני רק אומרת שכאשר דיברתי על משבר הגז, הוא למעשה הסתיים כי המאגר הישראלי "תמר" נכנס לפעולה.
<אורית פרקש-הכהן: בעצם אנחנו משלמים בתשלומים את האירוע שכבר הסתיים.
<אורית פרקש-הכהן: אם אתה רוצה לדעת מה היום שיעור השימוש במזוט, הוא בוודאי לא כפי שהיה בשיא המשבר.
יצחק וקנין: למה אתם לא משתמשים רק בגז?
יצחק וקנין: המערכות שלכם לא בנויות לזה?
<אלי גליקמן: החל מ-1 באפריל 2013 אנחנו משתמשים בגז ובפחם.
<אלי גליקמן: אנחנו לא משתמשים בסולר או במזוט.
<אלי גליקמן: היו נקודות קיצוניות בשבוע האחרון שהשתמשנו בכל יכולת הגז והפחם שיש לנו, אז לתקופה של שעות מספר, כי זה היה אירוע קיצוני עם צריכה מוגברת, השתמשנו קצת בסולר.
<אלי גליקמן: במזוט אנחנו לא משתמשים כבר חודשים ארוכים וגם לא בסולר, מ-1 באפריל.
<אלי גליקמן: באשר לאחוזים, הצריכה היום במשק היא בין 50%-60% צריכת גז, והיתרה, כ-40% בפחם.
<אלי גליקמן: כלומר משתמשים רק בגז ובפחם, לא בסולר ולא במזוט.
יצחק וקנין: שאלתי הבאה בעקבות תשובתך, צריך בעצם לא להעלות את המחירים.
יצחק וקנין: הבעיה המרכזית שלכם כפי שעלתה בכל הדיונים היא בעצם הפער.
יצחק וקנין: עד אפריל 2013 באמת היתה בעיה עם המזוט והסולר שבהם השתמשתם, אבל עכשיו אין בעיה כזאת.
יצחק וקנין: אם אתה אומר שאין בעיה, לדעתי זה מוזיל לכם את עלויות ההפעלה.
<אלי גליקמן: אתה צודק בהחלט, אבל אסביר.
<אלי גליקמן: על מנת לא להעלות את תעריפי החשמל לפני שנה ושנה וחצי בסכומים גבוהים, הם עלו ב-30% שזה סכום מאוד-מאוד מכובד וקשה, על מנת לא להעלות את הסכומים בעשרות אחוזים, ואני לא רוצה לציין כמה המחירים היו צריכים לעלות, נתקבלה החלטה ברשות החשמל ובמשרד האוצר להעלות את התעריפים לא יותר מ-30% בתקופה הזאת ולשלוח את חברת החשמל ללוות כספים, בעיקר בערבות מדינה, ולשלם ערבות מופחתת.
<אלי גליקמן: מדובר פה על 8.9 מיליארד שקלים.
<אלי גליקמן: על מנת להחזיר אותם חברת החשמל אמרה: כפי שלא העלינו בעשרות או מאות אחוזים את התעריף, עכשיו הלוויתם לנו את הכסף ועלינו להחזיר אותו, והתעריף שעלה ב-30% משמש את הפער בין המחיר האמיתי שהיינו צריכים לשלם היום, כלומר האזרח היה צריך לשלם פחות, לבין זה שלא העלו את מלוא גודל התעריף, הוא משלם היום את הערבויות שחברת החשמל לקחה וצריכה להחזיר אותן.
<אורית פרקש-הכהן: פרשנו את זה על פני 3 שנים.
יצחק וקנין: הבנתי, זה ברור לי.
אבישי ברוורמן: השאלה של חבר הכנסת וקנין עלתה גם בזמן הביקור שלנו בחברת החשמל.
אבישי ברוורמן: גם חבר הכנסת אשר מצטרף אלינו.
אבישי ברוורמן: הכיוון של התחלופה של גז, שהולך להיות הדבר המרכזי במקום מזוט וסולר, הולך להוזיל.
יצחק וקנין: הולך להוזיל את העלויות של חברת החשמל.
אבישי ברוורמן: יש להם את כל הסיפורים האחרים שמביאים להתייקרות.
אבישי ברוורמן: אתה רוצה לפרט?
יצחק וקנין: הבעיה המרכזית של חברת החשמל היא הגיבנת הגדולה של החוב, של 60 מיליארד שקל.
יצחק וקנין: זה בעצם הגורם המרכזי.
<אלי גליקמן: התעריף עלה בשל משבר הגז עם מצרים.
<אלי גליקמן: הוא לא עלה כדי לשרת את החוב של חברת החשמל, שאתה צודק שהוא גדול.
<אלי גליקמן: השורה התחתונה, זה לא החלטה שלי אבל הכיוון הוא של הורדת תעריף.
<אלי גליקמן: אני לא יודע להגיד, זה לא החלטה שלי, אני מדבר על מה שיקרה כאשר יסתיים המשבר.
אבישי ברוורמן: אתה באמת עושה עבודה יפה מאוד ורצינית.
אבישי ברוורמן: השאלה שלי היא זאת, רשות החשמל במידה – אני עכשיו זורק מכיוון שעו"ד פרקש-הכהן לא רצתה לתת לי את הכיוון- - -
<אורית פרקש-הכהן: אנחנו 5 חודשים לפני שיש לנו את הנתונים.
אבישי ברוורמן: היא לוקחת את הצעד הזהיר.
אבישי ברוורמן: אני אומר, נניח שמכיוון שאנחנו דנים פה בוועדת יוקר המזון וכל הדברים האלה, כמו חשמל וכולי, נכנסים לכל המצרכים שבהם מעלים מחירים, שהיא תמליץ על הורדת תעריפי החשמל לקראת פסח 2014.
אבישי ברוורמן: זה לא יכול לקרות, אבל נניח שהיא עושה את זה.
אבישי ברוורמן: היא הרי לא רוצה להגיד לי כלום.
אבישי ברוורמן: מה המשמעות מבחינתך?
<אלי גליקמן: ראשית, הם הרגולטור.
<לאה ורון: הוועדה כבר יודעת שהם הרגולטור.
<אורית פרקש-הכהן: הוא יעשה את מה שאנחנו נחליט, זה מה שהוא יקבל מן הציבור.
יעקב אשר: במקום 70 מיליארד שקל גירעון יהיה 73 מיליארד שקל גירעון.
אבישי ברוורמן: מה המשמעות של הגירעון של חברת החשמל, שעומד כרגע על 70 מיליארד שקל?
אבישי ברוורמן: אנחנו מגיעים להסכמים של הרפורמה.
אבישי ברוורמן: אולי תציין בשנים הקרובות, אם אין שינוי בתעריפי חברת החשמל, איך מה שציינת בפניי בעבר, איך מגירעון של 70 מיליארד שקל אתה יורד לגירעון של 20-30 מיליארד שקל תוך 10 שנים, את התוואי של הורדת הגירעון.
אבישי ברוורמן: האם הסברתי את עצמי היטב?
יעקב אשר: כן, אתה רוצה את כל התורה על רגל אחת.
<אלי גליקמן: בחברת החשמל נושא האיתנות הפיננסית הוא נושא מאוד מרכזי בדיוני הרפורמה.
<אלי גליקמן: אנחנו דנים, ונמצא כאן סגן מנהל רשות החברות, אהרון גולדמן, שיכול לפרט ולהסביר יותר.
אבישי ברוורמן: מר גולדמן, כל אימת שאתה רוצה להתייחס לשאלות הקשות שלי אתה מוזמן.
<אלי גליקמן: יש 4-5 נושאים שאנחנו דנים בהם ברפורמה.