GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל רוזין: למי נותנים, לעולה חדש?
ישראל אייכלר: לעולה חדש היא נותנת לשנתיים.
מיכל רוזין: למה לא דורשים ממנו לעשות - - -
<חוה ראובני: התקנה הזאת לא מדברת על מתן רישיון ישראלי.
<חוה ראובני: אנחנו מדברים כאן אך ורק על הנהיגה על סמך רישיון זר.
<חוה ראובני: אין כאן שום התייחסות - - -
מיכל רוזין: את נותנת לו אופציה לעוד שנתיים?
<חוה ראובני: אנחנו במבחן הדו-שלבי.
דוד צור: עולה חדש אחרי שנתיים יסדיר את מעמדו ויעשה רישיון ישראלי.
<שרון שלאין: הוא יכול בשנתיים הראשונות לצאת לחזור, לצאת לחזור, ואז - - -
<חוה ראובני: מוגדר מתי הוא מפסיק להיות עולה חדש לצורך התקנה הזאת ומתחיל להיות אזרח ישראלי רגיל.
ישראל אייכלר: הבנתי מהדברים שלך – תגידי אם לא הבנתי נכון – שאחרי שנה את נותנת לו אישור לעוד שנתיים.
<חוה ראובני: אני אסביר שוב.
ישראל אייכלר: אמרת שאחרת הוא יקבל רישיון בגיל 20 וידאג עד 70 - - -
<חוה ראובני: אם לא הובנתי, אני אסביר שוב.
<חוה ראובני: אנחנו מדברים כאן על הזכות לנהוג עם רישיון זר.
<חוה ראובני: השאלה הראשונה היא מי בכלל נכנס למעגל הזכאים.
<חוה ראובני: אנחנו אומרים שאחד הזכאים האלה הוא עולה חדש, למרות שמרכז חייו הוא כבר בארץ.
ישראל אייכלר: את מדברת על השלב שהוא עדיין נוהג ברישיון הזר?
<חוה ראובני: רק על זה.
<חוה ראובני: אני רואה בו עולה חדש למשך שנתיים מיום שהוא נעשה עולה חדש, אחר-כך דינו ככל אזרח ישראל.
ישראל אייכלר: למה לא תשווי את התייר לעולה החדש?
<חוה ראובני: כי התייר הוא לא עולה חדש.
<חוה ראובני: התייר, מרכז חייו מחוץ לישראל.
<חוה ראובני: הוא נמצא בקבוצה של מי שמרכז חייהם מחוץ לישראל.
מיכל רוזין: מה העיקרון?
דוד צור: העיקרון שמהגרי העבודה לא יוכלו לנהוג - - -
מיכל רוזין: נקודה.
מיכל רוזין: וגם פלסטיניות - -
דוד צור: וגם פלסטיניות מתוקף איחוד המשפחות.
מיכל רוזין: - - שגרות פה, חיות פה עם ילדים, משפחה, לא יכולות לנהוג.
מיכל רוזין: תסבירי את ההיגיון, את הרציונל, למה לעולים חדשים זה שנתיים לעומת אותם אנשים שאייכלר מדבר עליהם, לא מי שאני מדברת עליהם, שהם באים, נמצאים פה, הם לא רוצים להיות עולים של מדינת ישראל, מה לעשות.
<חוה ראובני: חברת הכנסת רוזין, את עוד פעם מערבבת את שני השלבים.
<חוה ראובני: לא אמרתי עדיין מילה על כמה זמן נוהגים עם רישיון זר, דיברתי מתי אנחנו בכלל נראה אותם בקבוצת הזכאים.
<חוה ראובני: אני שחיה בישראל 40 שנה לא נמצאת בקבוצת הזכאים הזאת, וגם אם אני אצא מהארץ לשלושה חודשים אני לא אכנס לקבוצת הזכאים הזאת, כי אני אזרחית ישראל ותושבת קבע בישראל.
<חוה ראובני: עולה חדש הופך להיות כמוני אחרי שנתיים.
<אילן חגי: אומרת כאן עו"ד חוה ראובני שלמעשה ברגע - - -
אורלי לוי אבקסיס: את מדברת על הרכב - - -
מיכל רוזין: היא בדיון אחר.
דוד צור: אורלי, היא רוצה שכל מהגרי העבודה יוכלו לנהוג ללא שום הגבלה מתי שהם רוצים.
מיכל רוזין: זה ממש לא נכון.
מיכל רוזין: היא בכלל חשבה שזה דיון על הרכב שניזוק.
<אתי בנדלר: זה הדיון הקודם.
<אילן חגי: אני רוצה להבהיר כאן דבר אחד.
<אילן חגי: אומרת כאן עו"ד חוה ראובני שלמעשה ברגע שקיבלת את האשרה שלך כעולה, יש לך זכאות לנהוג שנה עם הרישיון הזר שלך.
<חוה ראובני: זה לא מה שאמרתי.
דוד צור: היא אמרה שנתיים.
<אילן חגי: לא זה ולא זה.
<אילן חגי: זה בדיוק מה שאני מסביר לכם.
<אילן חגי: אתם חושבים שזה מה שעולה מהתקנות.
<חוה ראובני: זה לגמרי לא מה שעולה.
דוד צור: אז מה עולה?
<חוה ראובני: אני אנסה שוב.
<חוה ראובני: זה מורכב.
<חוה ראובני: יש כאן - - -
מיכל רוזין: עולה חדש יכול להיות שנה.
<אילן חגי: לא זה ולא זה, גברת רוזין.
<חוה ראובני: יש בדיקה דו-שלבית, האחת מי זכאי, השנייה למשך כמה זמן.
<חוה ראובני: מי זכאי?
<חוה ראובני: זה עולה חדש, וזה שנתיים מיום שהוא נעשה עולה חדש.
<חוה ראובני: תייר עם אשרה - - -
מיכל רוזין: אל תמהרי.
מיכל רוזין: עולה חדש יכול לשנתיים עם אשרת - - -
<אתי בנדלר: הוא נחשב לעולה חדש מאז כניסתו לארץ.
דוד צור: כמה זמן הוא יכול לנהוג?
מיכל רוזין: כמה זמן הוא יכול להיות על הרישיון הבין-לאומי?
<אילן חגי: שנה ממתי?
<חוה ראובני: שנה מהכניסה האחרונה לארץ.
<אילן חגי: זאת אומרת שהם בוחנים, וזה בדיוק מה שאני מנסה להסביר.
<חוה ראובני: עוד לא קראתי.
<אילן חגי: בא משרד התחבורה ובתיקון הזה – תשימו טוב-טוב לב לדיוקים – הרי אנשים מגיעים לישראל, נגיד שהגעתי לישראל ב-1 בינואר 2013 וקיבלתי אשרה של עולה.
<אילן חגי: אלא מה, לפני שנכנסתי ב-1 בינואר 2013 באתי לישראל ובדקתי אותה, בדקתי אם יש לי מגורים, בדקתי אם יש עבודה לאשתי ולעצמי ובדקתי בתי ספר לילדים.
<אילן חגי: אומר פה משרד התחבורה, ואל תטעו, שאם נכנסתי לישראל לפני שקיבלתי תעודת עולה, היינו, לפני ה-1 בינואר 2013, לפני השלושה חודשים שקדמו לכך, מספיק שנכנסתי בין ספטמבר ל-1 בינואר, מתחילים לספור לי את השנה מספטמבר 2012 ועד ספטמבר 2013, לא נותנים לעולה החדש שנה מיום קבלת המעמד, וזה בניגוד להצהרה של מר ציון מזרחי בפני ועדת הקליטה.
<אילן חגי: הרי אם אנחנו זוכרים כאן, בדיון הקודם אמר כאן אדון מ"קהלת", שיש דיון נוסף ומקביל בפני ועדת הקליטה.
<אילן חגי: ביקשתם לבדוק מה היה שם בפרוטוקול.
<אילן חגי: טרחתי והוצאתי את הפרוטוקול של אותה ישיבה, ומר ציון מזרחי אמר שם שהיתה מחשבה לבוא ולומר: בואו נאפשר לעולה לנהוג שנה ראשונה, אפשרנו לו בזמן הזה להמיר את רישיונו בנחת.
<אילן חגי: לפי המצב הזה העולים החדשים, וכיום הרי כולנו יודעים – כמה עליות יש במטוס מאתיופיה שבאים ויש להם שנה?
<אילן חגי: – העולים החדשים באים קודם, אין להם שנה, אין להם זכאות לשנה, ומה שרוצים לתת לא קיים כאן.
<חוה ראובני: הפירוש שנותן מר חגי לתקנה הוא נכון.
<חוה ראובני: זה אכן מה שאנחנו אומרים.
<חוה ראובני: אנחנו חושבים שחלק מתהליך הבדיקה שלו על העבודה, המגורים ובתי הספר זה גם הנושא של נהיגה.
<חוה ראובני: הוא יקבל שנה מהכניסה האחרונה שלו לארץ, גם אם בדרך הוא עבר מעמד מתייר לעולה חדש.
<חוה ראובני: אם הוא יהיה בארץ ארבע שנים לפני - - -
<ציון מזרחי: הם באים בתוך שלושה-ארבעה חודשים למשרד הרישוי וממירים את הרישיון.
<ציון מזרחי: האמן לי.
דוד צור: עוזי, אני אחזיר אותך למושב האחורי, היית שם יותר טוב.
<אילן חגי: מה שחסר זה ברישה של הסעיף "הנכנס לישראל", להוסיף את המילה "כדין".
<אילן חגי: להוסיף "שנכנס לישראל כדין", על מנת למסגר את הדברים.
<אילן חגי: ברגע שהבן-אדם רק נכנס לישראל, נשארת לך פרצה.
דוד צור: מה רע בזה?
<אילן חגי: חייבים להוסיף את זה.
<חוה ראובני: זה בדיוק הנושא של הדיון שאמרנו שאנחנו לא רוצים לפתוח כרגע, שהנושא הזה של מי שנכנס כדין, לא נכנס כדין, מבקשי מעמד בדיעבד, מצריך דיון נפרד.
גילה גמליאל: למה זה דורש דיון נפרד?
<קריאה: את מתקנת חוק ואת מתעלמת מזה.
דוד צור: - - - נכנסו לפה כמהגרי עבודה, למה כדין?
שולי מועלם-רפאלי: אם מישהו לא נכנס כדין, את רוצה לתת לו את הפרס הזה?
<חוה ראובני: להיפך.
דוד צור: על זה היה פה דיון 50 דקות כשלא הייתם.
דוד צור: אני לא רוצה לפתוח את זה עוד פעם, כי דנו בזה.
דוד צור: אני רק רוצה לשמוע למה לא.
דוד צור: עזבי רגע את הדיון שצריך לעשות בנושא נהיגת העובדים הזרים.
<חוה ראובני: בשלב הזה אני לא אומרת שלא, אני רק אומרת שלא הנחנו את זה על השולחן.
<חוה ראובני: שר התחבורה לא נתן לי את עמדתו ואת הנחייתו בנושא הזה.
<חוה ראובני: הנושא הוצף בפנינו רק אחרי שהתקנות האלה הונחו על שולחן הכנסת.
דוד צור: אני חושב שזה עניין עקרוני וגלשנו בזמן.
דוד צור: קודם כול, אני נפעם מהעניין שהדיון הזה עורר אצל כל חברי הכנסת.
דוד צור: אף פעם לא ראיתי כל כך הרבה חברי כנסת בדיון כזה.
דוד צור: מכיוון שגלשנו, אני אקבע דיון נוסף להצבעה על התקנות.
דוד צור: אנחנו נתחיל מייד בהקראה ונתחיל בהצבעות.
דוד צור: עד אז אני מבקש ממשרד התחבורה שיבחן את הנושא של "כדין", כי אני חושב שזאת הערה מאוד נכונה ומאוד חשובה וההערות הנוספות.
<קריאה: גם הנושא של העולים החדשים.
<אילן חגי: אם אפשר לגבי העולים החדשים מיום קבלת המעמד.
דוד צור: מוסיפה פה חברת הכנסת רוזין - - -
מיכל רוזין: אתי דיברה על כל העניין של הוצאת רישיון בין-לאומי על נייר לחוץ-לארץ - - -
דוד צור: משרד החוץ כבר לא אתנו.
<אתי בנדלר: התקנות האלה שמונחות היום על שולחנה של ועדת הכלכלה דנות בדבר אחד בלבד – בנהיגה בישראל עם רישיון נהיגה זר.
<אתי בנדלר: אגב הדיון הזה ביקשתי מיושב-ראש הוועדה עוד בדיון הקודם להעלות את הנושא של נהיגת ישראל בחוץ-לארץ עם רישיון הנהיגה הישראלי שלהם.
דוד צור: אגב, מה העלות של ממס"י לרישיון נהיגה בין-לאומי?
<יצחק מילשטין: 15 שקל.
ישראל אייכלר: יש הוצאה נוספת של קורס או משהו?
<יצחק מילשטין: לא.
<אתי בנדלר: זה רק הטרטור.
<חוה ראובני: יש עוד שלושה זכיינים, ממס"י הוא לא הספק היחיד.
<אילן חגי: אם אפשר, מילה אחת.
ישראל אייכלר: אני רוצה שבדיון הבא ידונו גם על העניין של לא לטרטר את התיירים בכל חצי שנה.
ישראל אייכלר: אני רוצה שזה גם יידון.
דוד צור: הישיבה נעולה.
אבישי ברוורמן: הדיון על הפרק הוא בהצעת חוק להסדרת הרעייה במקרקעי ציבור, התש"ע-2010.
אבישי ברוורמן: כמו שאתם זוכרים, הצעת החוק עברה דין רציפות ב-1 ביולי 2013.
אבישי ברוורמן: ד"ר רופא, אני מסתכל עליך.
אבישי ברוורמן: למה תמיד מעבירים את הדברים ברגע האחרון כשהסורים על הגדרות?
אבישי ברוורמן: האם עברה חצי שנה, או שאולי מדובר בהריון של 9 חודשים?
<לאה ורון: חצי שנה, ולכן לא הספיקו עוד לגמור את הנוסחים.
אבישי ברוורמן: אנחנו נכנסים עכשיו לעידן חדש.
אבישי ברוורמן: מחר יש שנה לועזית חדשה.
<לאה ורון: זה אמור גם לגבי ירון.
אבישי ברוורמן: מכאן תביאו את הדברים יותר בזמן, תגיעו להסכמים קודם.
אבישי ברוורמן: אנחנו סולחים לכם כמצוות המקום.
<רופא תניב: אנחנו שמחים להביא לדיון ראשון בכנסת הזאת את חוק הרעייה.
<רופא תניב: אני אציג את תפקידו של החוק בכמה מילים.
<רופא תניב: ממשק הרעייה הוא בעל חשיבות רבה.
<רופא תניב: אנחנו מגדירים שלושה תחומים, שלושה מישורים שבהם ממשק הרעייה תורם תרומה משמעותית.
<רופא תניב: יש את המישור הכלכלי.
<רופא תניב: יש לנו כ-450, 500 רועים ברעייה שנתית כל שנה בצפון ובדרום, גם ביתר חלקי הארץ.
<רופא תניב: יש לנו עוד כ-250 עד 300 רועים ברעייה עונתית שמתפרנסים מממשק הרעייה.
<רופא תניב: יש את הממשק האקולוגי, שתפקידו לשמור על המגוון הביולוגי, שמירה על השטחים הפתוחים.
<רופא תניב: יש בין מיליון וחצי ל-2 מיליון דונם שמטופלים באמצעות המרעה.
<רופא תניב: יש את הממשק שאנחנו קוראים לו חברתי, שזה מניעת שריפות, פלישות ושמירת הריאות הירוקות לכל תושבי הארץ.
<רופא תניב: לחוק שאנחנו מניחים כאן לדיון יש 2 רגליים מרכזיות: רגל אחת של הקצאת השטחים, מתן היתרי רעייה.
<רופא תניב: הרגל השנייה היא האכיפה.
<רופא תניב: זה היה התמריץ המרכזי לחקיקת החוק, להגשת הצעת החוק, שכן האכיפה הקיימת היום לא מספקת.
<רופא תניב: בנושא ההקצאה אנחנו חושבים שהחוק מביא בשורה של שקיפות ואחידות הפעילות בכל רחבי הארץ.
<רופא תניב: בעניין האכיפה החוק מאפשר הסמכת פקחים, הן של הסיירת הירוקה והן של הפיצוח.
<רופא תניב: הוא נותן סמכויות כנגד מי שרועה ללא היתר, פלישות וכו'.
<רופא תניב: כולם ידעו על סמך איזה קריטריונים אנחנו מקצים.
<רופא תניב: בסופו של יום אנחנו נפרסם את ההקצאות.
<איתי עצמון: שאלה כדי להשלים את התמונה שפרסת בפני הוועדה.
<איתי עצמון: מה המצב המשפטי היום?
<איתי עצמון: מה המצב היום בשטח?
<איתי עצמון: האם ניתנים היתרים לרעייה?
<מורן הכהן יבין: כיום יש שני דברי חקיקה: פקודת הרועים (מתן רישיונות) מ-1946 - הפקודה עוסקת במתן רישיונות אך ורק לצאן, אך ורק לכבשים - והחוק להגנת צמחים (נזקי עיזים) מ-1950.
<מורן הכהן יבין: מטרתו הייתה למגר את הנזקים של כמות העזים המרובה שהייתה כאן בארץ.
<מורן הכהן יבין: שני החוקים היום מאוד ארכאיים, הם אות מתה, הם לא מיושמים.
<מורן הכהן יבין: אין היום מתן היתרים לרועים מכוח חקיקה.
<מורן הכהן יבין: רועה שמעוניין לקבל הקצאה על שטח מרעה פונה לוועדת השכרות.
<מורן הכהן יבין: משרד החקלאות מהווה גורם ממליץ לוועדת השכרות.
<מורן הכהן יבין: כשוועדת ההשכרות מחליטה שהיא נותנת הקצאה למרעה, היא חותמת מול המגדל חוזה, כשהמגדל רועה בתנאי החוזה של המינהל.
<איתי עצמון: איפה יושבת ועדת השכרות?
<רופא תניב: יש 7 ועדות השכרות בראשות מקרקעי ישראל.
<רופא תניב: הנציגים שלהם יושבים כאן.
<רופא תניב: ההחלטות מתקבלות שם.
<רופא תניב: למשרד החקלאות יש שם 2 נציגים.
<רופא תניב: הוא מעביר להם את המלצת המשרד.
רוברט אילטוב: מה קורה עם סוגיית המגורים של המגדלים האלה?
רוברט אילטוב: אני הבנתי שהיו הסכמות.
רוברט אילטוב: איפה זה עומד היום?
<רופא תניב: אני מציעה שאולי נחדד את הסוגיה הזאת כשנגיע לסעיף.
רוברט אילטוב: היו הסכמות בקדנציה הקודמת על פתרון של סוגית המגורים של מגדלי הבקר מכיוון שהם צריכים להיות בשטח באופן קבוע ויש להם גם משפחות.
רוברט אילטוב: אני הבנתי שהיו הסכמות מול החקיקה.
רוברט אילטוב: היה פתרון.
רוברט אילטוב: היום הפתרון נעלם.
רוברט אילטוב: למה זה נעלם?
<ירון בן-עזרא: בקדנציה הקודמת הדיון הופסק בסעיף 6 בהצעת החוק הממשלתית.
<ירון בן-עזרא: מדובר באיחוד כל הצעות החוק הפרטיות יחד.
<ירון בן-עזרא: הדיון היה בנושא מגורים לרועה ובני משפחתו.
<ירון בן-עזרא: כיום ההרשאה הזמנית לכאורה לא מאפשרת מגורים בשטח אלא פשוט בוטק'ה לשומר.
<ירון בן-עזרא: המצב הוא בלתי נסבל.
<ירון בן-עזרא: החוואים גרים רחוק מהשטח.
<ירון בן-עזרא: הם לא יכולים לשמור בלילה ולעבוד ביום.
<ירון בן-עזרא: מה שקורה הוא בלתי אפשרי.
<ירון בן-עזרא: הייתה הצעה.
<ירון בן-עזרא: נשלחנו ביחד לדון עם משרד החקלאות.
<ירון בן-עזרא: הגענו להסכמות מפורשות שמאפשרות את העניין הזה של מגורים בשטח במבנה יביל על פי גודל המשפחה הגרעינית.
אבישי ברוורמן: זה יהיה בסעיף הסופי.
<ירון בן-עזרא: אני מקווה.
<ירון בן-עזרא: המבנה ימומן על ידי החטיבה להתיישבות.
<ירון בן-עזרא: הבעיה שהעברנו הצעת החלטה למועצת מינהל מקרקעי ישראל שעדיין לא קרה איתה שום דבר.
<ירון בן-עזרא: העברנו כבר בקדנציה הקודמת הצעת החלטה מוסכמת עם משרד החקלאות.
<ירון בן-עזרא: אנחנו מבקשים שזה יהיה בתוך החוק.
<יותם זעירא: שתי התייחסויות להצעה הזאת.
<יותם זעירא: ברמה הפרוצדוראלית מדובר בנושא חדש.
<יותם זעירא: הדבר הזה לא נדון בוועדת שרים לחקיקה, הוא לא עבר ועדת שרים לחקיקה.
רוברט אילטוב: זה ממש לא נושא - -
זבולון כלפה: בשביל זה יש את ועדת הכנסת.
אבישי ברוורמן: ברגע שאף אחד לא מבקש את זה בתור נושא חדש, אז זה לא נושא חדש.
<איתי עצמון: הסמכות לקבוע מה הוא נושא חדש לפי תקנון הכנסת היא של ועדת הכנסת.
<איתי עצמון: ברמה הפרוצדוראלית - -
אבישי ברוורמן: ואם אף אחד לא ידרוש - -
רוברט אילטוב: לא של פקיד של משרד זה או אחר.
<איתי עצמון: גם נציג ממשלה יכול לטעון בשם השר שהוא מייצג.
רוברט אילטוב: כן, הוא יכול למשוך את החוק מוועדת שרים.
אבישי ברוורמן: עזוב את הפרוצדורה, אנחנו מדברים על ה-substance.
אבישי ברוורמן: אומר חבר הכנסת אילטוב, אומרת ד"ר רופא, אומר ירון שבסופו של דבר למי שרועה צריך שיהיה מקום מבחינה הומניטרית, עניינית.
אבישי ברוורמן: אתה רוצה למנוע שלא יהיה פה פתאום פתח שפתאום אנשים בונים איזה יישוב בניגוד לתוכנית תכנון ובנייה.
<יותם זעירא: לגופו של עניין אני יכול להתייחס ביתר פירוט ברגע שנגיע לסעיף הרלוונטי.
<יותם זעירא: אני רק אגיד באופן כללי, שהדבר הזה הוא בעייתי מבחינת דיני התכנון והבנייה.
<יותם זעירא: הוא במידה רבה פוגע בשיקול הדעת של מוסדות התכנון.
<יותם זעירא: מאוד בעייתי שרשות הרעייה - -
אבישי ברוורמן: האם יש פתרון או אין פתרון?
<יותם זעירא: אנחנו לא רואים כרגע פתרון לדבר הזה.
זבולון כלפה: לבעיה שירון העלה יש פתרון?
<יותם זעירא: אני רק אגיע לסוגיה נוספת.
אבישי ברוורמן: למה לא אנחנו יודעים.
<יותם זעירא: בעיה נוספת, שזה גורם להקצאה של קרקעות באופן לא שוויוני, בלי מכרז.
<יותם זעירא: אנחנו מדברים על מקרקעי ציבור.
<יותם זעירא: הדבר הזה צריך לחזור לוועדת שרים.
מיכל רוזין: תעשו בחקיקה שזה יהיה עם היתרים מסודרים, עם קריטריונים, עם מעמד זמני.
אבישי ברוורמן: קודם היה פה דיון.
אבישי ברוורמן: היום זה 2013, מחר זה 2014.
אבישי ברוורמן: מ-2009 דנים בנושא הזה, חוקרים והולכים.
אבישי ברוורמן: אפשר למצוא פתרון שאומר שנותנים עם כל המגבלות שלא בונים פה דבר גדול, לא בונים יישוב.
אבישי ברוורמן: אפשר לפתור את הבעיה.
אבישי ברוורמן: אלא מה?
אבישי ברוורמן: בדרך כלל הדיונים במדינת ישראל הנאורה הם שכל אחד יושב במקום שלו ומסביר למה לא, כשבסוף שום דבר לא קורה בשטח.
אבישי ברוורמן: בינתיים ברור שצריך לפתור את הבעיה הזאת.
אבישי ברוורמן: אני תמיד שומע למה לא.
אבישי ברוורמן: אז זה עובר למשרד הבא, לשר הבא.
אבישי ברוורמן: הציבור רואה את זה.
אבישי ברוורמן: דיון שהתחיל ב-2009 אי אפשר לסיים?
מיכל רוזין: גם נראה שיש פה טעמים זרים שבגללם לא מחוקקים את העניין ולא מסדירים זאת.
אבישי ברוורמן: אנחנו נתייחס אליהם בסעיף.
חיים דיין: החוק הזה התחיל מזה שחבר הכנסת אורי אריאל - היום הוא שר – הוביל אותו יחד עם חבר הכנסת שי חרמש.
חיים דיין: הוא הוגש כהצעת חוק פרטית.
חיים דיין: לאחר מכן שלום שמחון, שר החקלאות בזמנו, ביקש להעביר אותו למשרד החקלאות.
חיים דיין: הייתה הסכמה מצד אורי להעביר את זה למשרד החקלאות.
חיים דיין: מאז שזה עבר למשרד החקלאות, למחלקה המשפטית, לא שיתפו אותנו, את נציגי התנועות, את נציגי המגדלים.
חיים דיין: זה פשוט עבד בתוך המחלקה המשפטית.
חיים דיין: אני אומר את זה באחריות מלאה.
חיים דיין: מורן, אני מצטער, זה מה שקרה בעובדות.
חיים דיין: לא שיתפו אותנו.
חיים דיין: החוק הזה הוצג.
חיים דיין: יש לנו המון הערות על החוק הזה.
חיים דיין: רק משפט אחד שקשור לדיון הקודם בנושא של פער תיווך.
חיים דיין: עדרי בקר לבשר זו בדיוק הדוגמה מה קורה עם זה שהמגדלים אצלנו היום בהפסדים אדירים, בשפל של כל הזמנים.
חיים דיין: מחיר הבקר החי ירד, מחיר הבשר לצרכן עלה כל הזמן.
חיים דיין: זה נוגד את המדיניות של האוצר.
אבישי ברוורמן: חיים, ראיתי אותך יושב פה משמאל בזמן הדיון הקודם עם השר.
אבישי ברוורמן: אותו דבר אמרו על הפלפל.
חיים דיין: לא רציתי להיכנס - -
אבישי ברוורמן: פלפל 3 שקלים.
אבישי ברוורמן: פה, ברשתות, 10 או 12 שקלים.
אבישי ברוורמן: זה כל הנושא של מי שחותך את הקופונים בדרך.
חיים דיין: נכון.
<קריאה: הוא לא מדבר על אותו הדבר.
אבישי ברוורמן: הוא גם מדבר על המחיר.
חיים דיין: אני מדבר על זה שהמחיר למגדל ירד מאוד מ-2010.
חיים דיין: זה הנתונים של הלמ"ס, זה לא הנתונים שלנו.
חיים דיין: חשוב שזה יבוא לדיון בוועדת המזון.
<טל זסק: אנחנו לא מכירים את ההצעה שלגביה הגיעו להסכמות.
<טל זסק: כמובן שצריך ללמוד ולבחון אותה.
<טל זסק: אם המנגנון המוצע הוא מנגנון שעוקף את חוק התכנון והבנייה, אז לזה אנחנו כממשלה מתנגדים.
<טל זסק: זה גם לא עלה במסגרת - -
זבולון כלפה: איזה משרד את?
<טל זסק: המשרד להגנת הסביבה.
זבולון כלפה: חשבתי משרד הפנים לרגע.
<טל זסק: לא.
מיכל בירן: ככה זה נשמע.
זבולון כלפה: נראה לי שיש אצלכם בלבול מושגים.
זבולון כלפה: כל אחד מתעסק בתחום האחריות של האחר.
<טל זסק: למגורים זמניים יש אינטרסים סביבתיים, יש השפעות סביבתיות.
<טל זסק: הן נבחנות במסגרת הליך התכנון, לכן חשוב שהאינטרסים האלה יישמרו.
זבולון כלפה: גם לוואקום של - -
מיכל רוזין: גם אנחנו רוצים לשמור על זה, אבל מצד שני נראה שיש פה אינטרסים זרים אחרים.
מיכל רוזין: אני אשמח אם נשמע את אבו - -
<אלון גלרט: אדוני היושב-ראש, אני מייצג כאן את הקרן הקיימת לישראל שהיא הבעלים או מנהלת כמחצית מהמקרקעין - אל תתפוס אותי בשיעור - שמיועדים בסופו של דבר לרעייה.
<אלון גלרט: יש לנו מחלוקות, או יש לנו הערות בנוגע להצעת החוק.
<אלון גלרט: אנחנו בדיאלוג מול משרד החקלאות.
<אלון גלרט: ישבנו כבר עם עו"ד מורן מהמשרד.
<אלון גלרט: בסך הכל אנחנו מאמינים שאנחנו יכולים לפתור את מרביתן.
<אלון גלרט: עצם העובדה שלא נעיר לגבי כל וסעיף וסעיף לא אומר שאנחנו מקבלים את זה כדברו.
אבישי ברוורמן: יש לי שאלה פרוצדוראלית.
אבישי ברוורמן: אני שומע פה שיש כל מיני דברים שצריך לתפור.
אבישי ברוורמן: אתם לחצתם עלי שאני אעשה ואעביר את זה היום.
אבישי ברוורמן: לא עדיף שתשבו עכשיו עוד יומיים, שלושה ביניכם במקום שאני אעשה את הדבר הזה?
אבישי ברוורמן: אני אפנה את זמנם של חברי הכנסת.
אבישי ברוורמן: נראה לי שזה קצת יותר הגיוני מאשר שאנחנו נתחיל פה עכשיו להתקוטט, אני אוציא אתכם לפה ואתם תוציאו לשם.
אבישי ברוורמן: אם הייתם יושבים ביחד יומיים שלושה הייתם פותרים את הבעיות.
אבישי ברוורמן: היינו באים לכאן ומצביעים על הדבר הזה.
אבישי ברוורמן: את חיים אני מכיר ומעריך.
אבישי ברוורמן: חיים אמר שלא ישבו איתו הרבה זמן.
אבישי ברוורמן: צריך לשבת איתו.
אבישי ברוורמן: אני בטוח שרוב הדברים הם פתירים, כי ראיתי בעבודה שלי עם הצוות של השר ואיתך ספציפית שחוכמת התבונה של הפשרות והחוכמה הכללית היא שלך.
אבישי ברוורמן: אני שואל הצעה פרוצדוראלית.
אבישי ברוורמן: אני יכול להתחיל לקרוא, אבל יש פה כמה דברים שצריכים לסגור.
אבישי ברוורמן: אולי יותר טוב שנפנה את הזמן.
<רופא תניב: אני מבינה לגמרי מה שאתה אומר.
מיכל רוזין: יכול להיות שיעלו פה גם מגורמים נוספים, לא רק מחיים, שאני לא מכירה אבל מעריכה, עוד נושאים בשולחן.
<לאה ורון: מקרן קיימת לישראל.
מיכל רוזין: אולי יעלו נושאים מהרועים עצמם, או מחברי הכנסת שכדאי יהיה לקחת בחשבון.
מיכל רוזין: אני חושבת שאולי רצוי לקיים איזה שהוא דיון פתיחה ולקבוע "דד ליין".
מיכל רוזין: אם זה מ-2009 - -
<קריאה: מ-2010.
אבישי ברוורמן: ב-2000 הסורים עלו על הגדרות.
אבישי ברוורמן: ד"ר רופא, מה את אומרת על ההצעה שלי?
<רופא תניב: בדרך כלל ההצעות מצוינות.
<רופא תניב: למרות שנאמר כאן שלא הייתה הידברות, כן הייתה הידברות.
<רופא תניב: אני חושבת שהמוצר שמונח על השולחן הרבה יותר טוב והרבה יותר מגשר על פערים מהמוצר שהיה לנו לפני שנה.
<רופא תניב: אנחנו נמשיך לדבר ולנסות לגשר, אבל אני לא רוצה שנבין שבסופו של דבר נגיע לכאן ללא מחלוקות.
<רופא תניב: יש מחלוקות מהותיות.
אבישי ברוורמן: אנחנו פה מחליטים בכל נושא - ביצים, חלב , מזון.
אבישי ברוורמן: אנחנו מעדיפים תמיד להחליט כשכמה שיותר דברים באים בהסכמה.
אבישי ברוורמן: החוכמה היא קולקטיבית.
מיכל רוזין: בהידברות.
מיכל רוזין: הידברות זה דבר חשוב.
<רופא תניב: יש לנו עוד עבודה בחדרי חדרים בנוגע להסכמות.
<רופא תניב: אני חושבת שהמוצר שיגיע בסופו של דבר יהיה יותר טוב.
<רופא תניב: אם יש לנו רבע שעה כדי לגמור את ההגדרות, אז עשינו משהו.
אבישי ברוורמן: רבותיי, אנחנו נעבור על ההגדרות.
<רופא תניב: מטרת החוק.
אבישי ברוורמן: מטרת החוק וכו'.
אבישי ברוורמן: אחרי זה נעצור.
אבישי ברוורמן: אני פונה אל כולם פה לשבת ביחד עד שייצא עשן לבן כדי להביא לנו את ההסכמים בהידברות.
אבישי ברוורמן: לגבי מה שלא תגיעו להסכמה חברי הכנסת יחליטו.
<מורן הכהן יבין: הצעת חוק להסדרת הרעייה במקרקעי ציבור, התש"ע-2010.
<מורן הכהן יבין: פרק א': מטרות ופרשנות.
<מורן הכהן יבין: מטרת החוק 1.
<מורן הכהן יבין: חוק זה מטרתו להסדיר רעייה של בעלי חיים במקרקעי ציבור, לצורך שמירה על מקרקעי הציבור בכלל ועל השטחים הפתוחים והיערות בפרט, בין השאר לצורך הבטחת שימוש בר קיימא בשטחים וביערות כאמור, המקדם את שימור וקיום המגוון הביולוגי בהם, את כושר הייצור וכושר ההתחדשות והחיוניות שלהם ואת היכולת לעשות בהם שימוש למטרות אקולוגיות, כלכליות וחברתיות.
<שמואל דוד: ראוי להזכיר בהקשר הזה את העניין שאנחנו מייצרים כאן מנגנונים שמחלקים משאבי ציבור.
<שמואל דוד: ראוי שהם יחולקו על פי עיקרון של צדק חלוקתי.
<שמואל דוד: זה דבר מאוד אלמנטרי לגבי המטרות של החקיקה הזאת, במיוחד לאור ההיסטוריה של אי הצדק החלוקתי שנרשמה והתארכה.
אבישי ברוורמן: יש לך בעיה שנוסיף שיהיו פה עניינים של יעילות וצדק חלוקתי?
זבולון כלפה: זה כתוב מפורשות.
<קריאה: שוויון ושקיפות.
<רופא תניב: אני חושבת שהחקיקה מחויבת בזה.
<רופא תניב: יש את הקריטריונים בגוף החוק, כך שאני לא חושבת שצריך להוסיף את זה.
אבישי ברוורמן: אני אלך לפי היועץ המשפטי שלי, עו"ד איתי עצמון.
<איתי עצמון: כמו שכולנו יודעים, עיקרון השוויון הוא עיקרון יסוד בשיטה המשפטית הישראלית.
<איתי עצמון: כל חוק אמור להיות מיושם בשוויון.
<איתי עצמון: אני לא כל כך מוצא טעם - -
מיכל רוזין: אנחנו נצטרך להקפיד על כך בתוך החקיקה.
מיכל רוזין: נאמרת פה אמירה מאוד חד משמעית על כך שיש חשש שהחוק הזה לא יעמוד בנושא של צדק חלוקתי ושוויון.
מיכל רוזין: אנחנו נצטרך לבדוק כל הגדרה ואת סעיפי החוק.
<איתי עצמון: הסעיפים האופרטיביים.
מיכל רוזין: אם הסעיפים האופרטיביים עומדים בקריטריונים.
<מורן הכהן יבין: אלה היו חלק מהסיבות לחקיקתו של החוק: השקיפות, היעילות וההשכרה.
אבישי ברוורמן: וצדק חלוקתי.
<דודו קוכמן: צריך להזכיר למי שלא היה כאן, שכשהתחילו חברי הכנסת לחוקק את החוק המטרה המרכזית של תיקון החקיקה הייתה לחזק את מרכיב האכיפה שהוא מאוד בעייתי והיה במטרות של הצעות החוק הפרטיות ונעלם לחלוטין מהצעת החוק הממשלתית.
<דודו קוכמן: זה אחד הדברים המרכזיים שצריכים להיות במטרה עצמה, לא אחר כך בכל מיני דברים שמופיעים הלאה.
<מורן הכהן יבין: זה בא לידי ביטוי במטרה כשאנחנו כותבים את המילים "לצורך שמירה על מקרקעי הציבור בכלל ועל השטחים הפתוחים והיערות בפרט".
<מורן הכהן יבין: הכוונה היא בין היתר לאכיפה.
<מורן הכהן יבין: חלק מההסדרה זה גם אכיפה.
אבישי ברוורמן: ברור שנושא האכיפה פה הוא דבר מרכזי, השאלה הנשאלת - אני שואל את עו"ד עצמון - אם זה נרמז מספיק פה.
<איתי עצמון: את הסדרי האכיפה מוצע לקבוע במפורש בהצעת החוק.
<איתי עצמון: יש סעיף של הסמכת מפקחים, יש סעיף עונשי.
<איתי עצמון: זה ברמת ההסדרים האופרטיביים.
<איתי עצמון: ברמת ההצהרה ברור שחוק אמור להיות אכיף וישים.
<איתי עצמון: לא צריך להגיד את זה בסעיף המטרה.
אבישי ברוורמן: למרות שאת חלקם הגדול של החוקים בישראל לא אוכפים, המטרה בכל זאת שיאכפו אותם.
אבישי ברוורמן: ההערה שלך נרשמה, אבל אנחנו הולכים לפי ההצעה המקורית.
אבישי ברוורמן: בעד- פה אחד
<מורן הכהן יבין: הגדרות 2.
<מורן הכהן יבין: בחוק זה – "בעלי חיים" – בקר, צאן, סוסים וחמורים;" אנחנו נבקש להוסיף גם גמלים לבקשתם של הארגונים השונים.
<מורן הכהן יבין: "גן לאומי", "שמורת טבע" – כהגדרתם בחוק גנים לאומיים, וכן שטח שיועד כגן לאומי או כשמורת טבע, לפי העניין, כאמור בסעיף 25 לחוק גנים לאומיים; "היתר רעייה" – היתר לרעיית בעלי חיים הניתן לפי הוראות פרק ב; "היתר לרעייה ארוכת טווח" – היתר רעייה לתקופה העולה על שישה חודשים; "היתר לרעייה עונתית" – היתר רעייה לתקופה שאינה עולה על שישה חודשים; "ועדת היתרים" - ועד למתן היתרי רעייה שמונתה לפי סעיף 23(א); "חוג גנים לאומיים" – חוק גנים לאומיים, שמורת טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצלחה, התשנ"ח-1998;
<עמיקם ריקלין: היום נכנסים גם בעלי חיים נוספים, כמו האיילנדים במחנות צה"ל.
<עמיקם ריקלין: זה לא מופיע.
<עמיקם ריקלין: זה להפוך את כל משרד הביטחון לעבריין.
<עמיקם ריקלין: נכנסים עוד בעלי חיים לתוך המערכת הזאת.
<עמיקם ריקלין: אנחנו כאן סוגרים את עצמנו עם חמורים, עם גמלים.
<עמיקם ריקלין: גם חמורים רועים, לא רק סוסים.
אבישי ברוורמן: השאלה, לאור מה שאתה אומר והוא הגיוני, אם נסמיך את השר בתקנות להוסיף עוד דברים.
<לאה ורון: עוד סוג של בעלי חיים.
אבישי ברוורמן: עוד בעלי חיים.
אבישי ברוורמן: זה פותר את הבעיה.
<איתי עצמון: אני מציע לכתוב, ששר החקלאות רשאי לקבוע בצו בעלי חיים נוספים לעניין הגדרת בעלי חיים.
<איתי עצמון: האם זה מקובל?
<מורן הכהן יבין: מקובל.
<טל זסק: כשדיברנו עם משרד החקלאות הדגשנו את העובדה שחיות בר מוגנות.
<טל זסק: זה נושא שמטופל על ידי רשות הטבע והגנים.
<טל זסק: אנחנו מציעים שיהיה למעט חיות בר מוגנות.
אבישי ברוורמן: חבר'ה, אם אני אתחיל לריב פה בין המשרדים לא ייגמר כלום.
אבישי ברוורמן: אני מציע למעט חיות בר מוגנות.
<ירון בן-עזרא: אם ההגדרות הן כלליות כפי שהן צריכות להיות, צריך פה להגדיר את מה שצריך לבוא אחר כך.
<ירון בן-עזרא: צריך להגדיר מי החטיבה להתיישבות, להגדיר הקצאה של מגורים זמניים, להגדיר היתר להצבת מבנה מגורים זמני.
<ירון בן-עזרא: זה חייב לבוא פה.
<ירון בן-עזרא: זה גם יבוא אחר כך.
<ירון בן-עזרא: נחזור אחר כך אחורה?
<לאה ורון: אם יצטרכו אפשר יהיה להוסיף.
<איתי עצמון: אפשר תמיד יהיה להוסיף הגדרות לצורך סעיפים ספציפיים.
<איתי עצמון: כרגע מגדירים את המונחים שמופיעים בהצעת החוק.
אבישי ברוורמן: עם תיקון ריקלין אנחנו מצביעים.