GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבישי ברוורמן: כמובן שאנחנו דנים פה בחלק מהנושאים שרלוונטיים לך, אנחנו אחראים על משרד התחבורה, נושא השמיים הפתוחים שיש לו משמעות, לגבי כל נושא הדיור שאנחנו מעלים, שיווק הקרקעות, מינהל מקרקעי ישראל, ולכן כמו שאמרת, חלק מהמשתנים האלה הם משתנים שמדינת ישראל צריכה לפעול דרך.
אבישי ברוורמן: יש לי מספר שאלות ספציפיות, שהמנכ"ל והצוות יתייחס.
אבישי ברוורמן: ראשית, הסיפור הקשה מבחינת התיירות היה שנת 2000.
אבישי ברוורמן: בשנת 2000 היתה ציפייה גדולה, בנו מלונות בארץ, ואז היו אירועים פוליטיים, בית לחם, נצרת, לא הלך.
אבישי ברוורמן: יש שמועות שלאחר הביקור של ראש הממשלה ורעייתו אצל האפיפיור, שהאפיפיור עומד להגיע לכאן.
אבישי ברוורמן: ביקור האפיפיור הזה יכול להיות מנוף גדול.
אבישי ברוורמן: איך אתם, אדוני המנכ"ל, נערכים לביקור החשוב הזה?
אבישי ברוורמן: לגבי כל הנושא שקורה כרגע, אני מסכים אתך לחלוטין, אדוני השר, מדינת ישראל יש לה בעיה קשה מכיוון שההצגה שלה ככלכלה הטובה בעולם היא הצגה מאוד מוטעית, למרות שהצמיחה שלה גבוהה מרוב ארצות אירופה והאבטלה שלה נמוכה מרוב ארצות העולם, יש לה המון סטארט-אפים ואין לה אינפלציה והגירעון גם לא גדול, אבל הבעיה האמתית שלה, לא רק שהיא המדינה הענייה ביותר בעולם המפותח, אלא ש-50% מהעובדים מקבלים השלמת הכנסה, פריון נמוך, ישראל לא בונה תעשייה בת קיימא, היא לא מפתחת דברים ולכן היא מתפתחת במהירות.
אבישי ברוורמן: אני מסכים אתך לחלוטין, שאחד הכלים שישראל יכולה לפתח את התיירות - לכן אבקש גם בהתייחסות של המנכ"ל לקבל קצת אינפורמציה - שמדינת ישראל תשכיל להתקדם בתהליך השלום ודברים אחרים, אם היא באמת תשקיע - מה המשמעות לגבי התפלגות השכר, הכוח שנבנה?
אבישי ברוורמן: הערה, אני רואה את שער הדולר, אני חושב שהוא פחות או יותר מתייצב, אני לא רואה תנועות ספקולנטיות משמעותיות יותר שהיו בעבר, אני רואה ביקוש לקניית מטבע חוץ ולאור העובדה שנושא הגז בישראל הוא נושא רציף על פני זמן, נושא ההיי-טק יבוא לתנודות למעלה ולמטה, אבל גם כאן תהיה כניסה.
אבישי ברוורמן: אני מניח שהמדינה אכן תקנה באופן סטנדרטי 4 מיליארד דולר כל שנה, אנחנו מתקרבים כבר ל-90 ונגיע ל-100.
אבישי ברוורמן: כבר אמרתי בעבר שתפקיד הנגיד הוא תפקיד חשוב, אבל מבחינה אפקטיבית, דרגות החופש שלו מאוד מצומצמות.
אבישי ברוורמן: שר האוצר הוא תפקיד הרבה יותר משמעותי, לצערי לא משתמשים בו כבר שנים בישראל לשינויים גדולים.
אבישי ברוורמן: לכן, ההערכה שלי, שאנחנו נתייצב על שער שיהיה 3.5 שקלים.
אבישי ברוורמן: גם התעשייה תצטרך להיערך לזה.
אבישי ברוורמן: הייתי שמח אם אדוני המנכ"ל יתייחס גם לנקודה הזאת, מה ההשפעה של השינויים האלה?
אבישי ברוורמן: אולי זה לא רלוונטי מבחינת ההתייעלות והדברים הנוספים.
אבישי ברוורמן: שאלה אחרונה בנושא שדנו פה בנוכחותך וועדת הכלכלה אישרה את תקנות המשרד, בנושא דירוג בתי המלון בכוכבים.
אבישי ברוורמן: אתה זוכר שהבטחת לי - - -
<אמיר הלוי: עד יום ההולדת שלך, אמצע ינואר.
אבישי ברוורמן: 15 בינואר זה יום ההולדת שלי ואתה הבטחת לי.
אבישי ברוורמן: לכן, אנא תתייחס גם לשאלות האלה.
<אמיר הלוי: תודה רבה.
<אמיר הלוי: קודם כל, נמצאים פה שלושת הסמנכ"לים שלנו: גדעון שניר – אסטרטגיה ומינהל, הגברת אהובה זקן – המינהל התיירותי, אורן דרורי – סמנכ"ל השיווק.
<אמיר הלוי: ונמצאת פה גם כרמית פינץ, שהיא מובילה את נושא התכנון.
<אמיר הלוי: לפני שאכנס לפרטים, אני רוצה להשלים ולהתייחס לחלק מהדברים שהעלית פה כי חלק מהם יופיעו בתוך הפעילות השוטפת, כמו ביקור האפיפיור – שאנחנו מקווים שיהיה - משרד התיירות הוא בעצם משרד תשתיות גדול עם השפעה, גם בכספים קטנים הוא יכול לעשות שינוי מאוד גדול.
<אמיר הלוי: כשאנחנו שואלים מה זה יעשה לרמת ההכנסה?
<אמיר הלוי: אז קחו למשל עיר כמו עכו, שמשרד התיירות השקיע בה בשנים האחרונות סדר גודל של 100 מיליון שקלים, וכשאתה מחבר את הצוות המקצועי שיש פה, שזה מתחיל בתכנון ומגיע אחרי זה לכל נושא איכות המוצר ועובר לשיווק, כשאנחנו בונים את כל החבילה הכוללת הזאת ובמסגרת צוותים ותכנון אסטרטגי ארוך טווח, אז השלב הראשון הוא 100 מיליון שקל כדי שבכלל אפשר יהיה להגיע לעכו.
<אמיר הלוי: השלב השני, לתת את הליווי לרשויות, לא כל הרשויות יכולות להתמודד עם זה ולבנות עיר תיירותית בכוחות עצמן וזה מה שהמשרד עושה.
<אמיר הלוי: בסופו של דבר, כשאתה תביא לשם הרבה תיירות – ועכו היא דוגמה - - -
אבישי ברוורמן: עכו היא דוגמה שזועקת לשמיים, עיר מדהימה שהוזנחה.
אבישי ברוורמן: ביקרתי שם מספר פעמים, זאת הזדמנות מדהימה.
<אמיר הלוי: אז השקענו שם בסכומים שלא היו מביישים את הורדוס.
<אמיר הלוי: אני מחבר את זה למה ששאלת לגבי ההשקעה שתהיה לזה על האזרח הקטן, הגיע השלב בערים כמו עכו, שפרויקטים קטנים, ייתנו את הפתרונות הקטנים בתחבורה, בנראות, בתוכן ואפילו בשירותים ציבוריים שיהיו הכי אסתטיים ומתקדמים שיש בארץ, שהראשונים יהיו בעיר מתפתחת כמו עכו.
<אמיר הלוי: זה מה שבונה שם את בתי הקפה, את המכבסות, את ההסעות.
אבישי ברוורמן: אנחנו בקיאים בזה ומבינים זאת.
אבישי ברוורמן: מה הנקודות שאתה רוצה להסיר חסמים?
אבישי ברוורמן: לא איפה הבעיות אלא איפה האתגרים?
<אמיר הלוי: אני אתן סקירה איך עובד המשרד.
<אמיר הלוי: מינהל הפיתוח והתשתיות, שאני משמש היום סמנכ"ל עד שנבחר סמנכ"ל - - -
אבישי ברוורמן: מה תקציב המשרד?
<אמיר הלוי: תקציב המשרד הוא 680 - - -
עוזי לנדאו: 660 בשנה קודמת, 700 ומשהו שנה נוכחית.
עוזי לנדאו: פלוס מינוס 700.
אבישי ברוורמן: ומתוך ה-700, מה התקציב שהולך למשכורות ומה תקציב גמיש יותר?
<אמיר הלוי: משכורות זה סדר גודל של 60 מיליון.
אבישי ברוורמן: והיתר הולך לכל מיני פעולות של בתי מלון?
<אמיר הלוי: בנוסף יש את החברות הממשלתיות, חברות עם תקציבים נוספים.
אבישי ברוורמן: אז מה התקציב כולו, שאם אתה לוקח את התקציב של המשרד - - -
<אמיר הלוי: תלוי באיזה שנה, זה גם החלטות ממשלה, זה מגיע למיליארד שקל.
<אמיר הלוי: מינהל פיתוח תשתיות, שהמטרה העיקרית שלו זה פיתוח תשתיות והשקעות, שהבסיס הוא קודם כל מלונות – אני אומר מלונות כי הבנו, זה חסם מאוד גדול, זה מה שמגביל את ההיצע ובעצם גם משפיע על המחירים.
<אמיר הלוי: לכן, אנחנו מנסים בכל דרך לעודד את בניית חדרי המלון.
<אמיר הלוי: זה בפירוש חסם, אנחנו תלויים בהרבה גורמים, בעיקר במינהל מקרקעי ישראל ולכן המשרד הפך להיות גורם שמוביל בכל מה שקשור לתכנון עתידי ופיתוח אזורי תיירות.
<אמיר הלוי: יש לנו בדרך הצלחה קרובה, מתחם הרכס בירושלים, מעל 1,000 חדרים בארמון הנציב, כך שזה יעד מרכזי כאשר המטרה להגדיל ולהגיע ל-10,000 חדרי מלון בשנה וחצי שנתיים הקרובות.
<אמיר הלוי: לצד זה אני חייב להגיד, לכן אנחנו גם לא נגד דירות להשכרה, שזה דבר שהוא בתהליך הסדרה אבל השוק מבקש את זה ולכן זה דבר שמגדיל את ההיצע ויוצר תחרות.
אבישי ברוורמן: בוא נחדד את הנקודה הזאת.
אבישי ברוורמן: יושב פה עמי צדיק, שהוא מנהל המחלקה הכלכלית בממ"מ.
אבישי ברוורמן: כמו שהשר רמז, בין 2008 ל-2013 כמעט לא היה גידול בכמות החדרים.
אבישי ברוורמן: לכן, לגבי המימוש שאתה מתייחס אליו, אתם רואים שתממשו את הגדלת מספר החדרים ל-4,500 עד 2017?
עוזי לנדאו: 9,500.
עוזי לנדאו: זה משהו לא נורמאלי אבל כנראה שיש גם בצנרת.
<אמיר הלוי: יש בצנרת.
<אמיר הלוי: מצד שני אני חייב להגיד, דיברנו על עכו, אני חושב שמה שעוזר מאוד לעכו, שבחיפה יש עירייה שדוחפת מאוד את המלונאות, הם מדברים על 3,000 חדרים בשנה וחצי - - -
אבישי ברוורמן: כלומר, מבחינת התכנון, הדברים האלה, מעבר להצהרת כוונות - - -
<אמיר הלוי: אנחנו עובדים חזק מול המינהל.
אבישי ברוורמן: נשמח לקבל את הדברים האלה ולראות איפה יש חסמים כי גם המינהל נמצא כאן באחריות הוועדה.
<אמיר הלוי: להגדיל ב-9,500, ובנוסף אני אגיד, במסגרת זה שאנחנו מחפשים איך לפתח ולגוון את המוצר התיירותי, יש גם מוצרים נלווים כמו הנושא של האורחנים, שבעוד ארבעה חודשים אנחנו הולכים לחנוך קמפינג עירוני ראשון עם תצפית על החומות.
<אמיר הלוי: בהשקעה מאוד קטנה אתה יוצר 500 מקומות לינה לילדי תגלית למשל, זה לא נספר פה, אבל אנחנו יוצרים בנושא של הקמפינגים מערך מאוד גדול, עם תמיכה שלנו דרך חוק עידוד השקעות הון.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, בלי שינוים אקסוגניים של בעיות, אתה רואה שהדבר הזה, אחרי ההקפאה שהיתה - - -
<אמיר הלוי: כן, פריצה.
<אמיר הלוי: פריצה שאנחנו ממש עובדים על זה ויש פה צוות שזו המטרה שלו.
אבישי ברוורמן: אנחנו נעקוב אחר הדברים ותדווחו לנו.
עוזי לנדאו: אתה רוצה שינוי אקסוגני של הסרת חסמים, זה מותנה בהליכי תכנון, זה מותנה - - -
אבישי ברוורמן: ברור לי, לכן אמרתי, המינהל יושב פה, תביאו את הדברים, מה שאפשר לעשות.
<אמיר הלוי: הכלי המרכזי שלנו זה חוק עידוד השקעות הון, מתן מענקים בסך 20% מהיקף ההשקעה המוכרת, הקמה, הרחבה, הסבה, השבה של חדרי מלון.
<אמיר הלוי: לדוגמה, אתמול, במסגרת אירוח של 150 סוכני תיירות מחו"ל, רובם פעם ראשונה בארץ, בית פאלס בירושלים, ברחוב אגרון, אתמול היינו שם פעם ראשונה כשהיה שם אירוע, זו דוגמה להסבה, השבה, פעם זה היה מלון, המשרד תמך, דרך חוק עידוד השקעות הון, 23 מיליון שקלים בפרויקט הזה, פרויקט יוקרתי של 236 חדרים שיהיו שם.
<אמיר הלוי: ירושלים זוכה פה לעדיפות, יחד עם טבריה, של 8% יותר, מגיעה ל-28%.
אבישי ברוורמן: כמה שטבריה זקוקה להשקעות.
<אמיר הלוי: תיכף נגיע לטבריה כדוגמה.
<אמיר הלוי: התקציב פה הוא 200 מיליון שקלים, כאשר אנחנו מחייבים ניצול תקציבי מלא.
<אמיר הלוי: הביקוש פה הרבה יותר גדול, אנחנו מסרבים לבקשות של בניית מלונות, זה בפירוש דבר שכל עזרה בהגדלת תקציב פה תביא לזה שנגיע ב-2017 עם יותר חדרים.
<אמיר הלוי: כדי להגיע לשלב שאנחנו תומכים, אנחנו הולכים קודם לשלב התכנוני ופיתוח מתחמי תיירות.
<אמיר הלוי: המשרד לקח את המושכות בהרבה מתחמי תיירות.
<אמיר הלוי: נתתי את הדוגמה של מתחם הרכס בירושלים, אנחנו מאמינים בתיירות עממית, המדיניות של השר זה הוזלת מחירי נופש, בתוך זה - - -
אבישי ברוורמן: כאן השאלה, מדד שירותי הערכה עלה משנת 2005 עד 2013 ב-33.5%, לעומת עלייה של 21% בלבד במדד המחירים לצרכן.
אבישי ברוורמן: השאלה, כיצד המשרד מתמודד עם המחיר הגבוה של חדרי המלון בישראל?
אבישי ברוורמן: זה מעבר לעלייה הרגילה.
עוזי לנדאו: יש מדד של עליית מחירי המזון למשל, באותו פרק זמן?
עוזי לנדאו: בכמה הוא עלה?
<עמי צדיק: ההשוואה היא לאירופה, עלה בצורה דרמטית.
עוזי לנדאו: לא, פה בארץ.
<עמי צדיק: אנחנו בדקנו את כל הקטגוריות, רואים שקטגוריות שיש בהן תחרות, המחירים כמו טקסטיל ומוצרי אלקטרוניקה, דברים שפתוחים לייבוא, המחירים יורדים דווקא מעל ומעבר לעליית המחירים באירופה.
<עמי צדיק: לעומת זאת, בקטגוריות אחרות כמו מזון, המחירים עולים בצורה דרמטית.
<עמי צדיק: היצע נמוך, המחירים עולים.
<אמיר הלוי: אנחנו מושפעים מזה.
<אמיר הלוי: זה ביקוש וכשאנחנו מקדמים מכרז לרשת בתי מלון עממיים, כשאנחנו היום בפינצטה מנסים לאתר קרקעות, כולל, דחינו עכשיו מכרז - - -
אבישי ברוורמן: אתה בעצם טוען, שהבעיה הזאת היא בעיית ההיצע, שרק הגדלת ההיצע תביא להורדת מחירים.
<עמי צדיק: התפוסה הממוצעת היום היא 66% בממוצע ארצי לכל השנה.
<עמי צדיק: מה שזה אומר, זה ענף מאוד עונתי, שבמקרים מסוימים, במקומות מסוימים, כמו ירושלים לדוגמה, בראש השנה בירושלים קשה להשיג חדרים ואז יש מצב של מכירות אבודות, שאנשים רוצים לבוא לבית מלון אבל אין מקום.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, אתם טוענים, שהחשוד העיקרי זה חוסר בהיצע לגבי העובדה שהמחירים כאן עלו יותר מאשר מדד - - -
עוזי לנדאו: אני חייב גם להדגיש, זה חוסר היצע במקומות האטרקטיביים במיוחד, אני מדבר על תל-אביב, אני מדבר על ירושלים.
עוזי לנדאו: טבריה זה סיפור אחר, אתה תראה שם ממוצעים נמוכים, מתחת ל-60%.
<אמיר הלוי: בים המלח זה הכי גבוה.
<אמיר הלוי: אנחנו מנסים גם היצע, גם פיזור העונתיות כי היום הישראלים מתנקזים בסוכות, פסח ושבועיים באוגוסט.
<אמיר הלוי: אנחנו מנסים להוביל למספר סופי שבוע ארוכים, כמו בחו"ל, שסביב ט"ו בשבט אתה מוציא את עם ישראל לצימרים בצפון, שהכול ירוק, ושבדרך כלל מגיעים כבר בפסח שהכול צהוב, לפזר ולדאוג לזה שהעונתיות תהיה עם יותר תדירויות.
<עמיהוד אתגר: בכל מקרה, מבחינה כלכלית צריך לבדוק, האם סל ההוצאות של בתי המלון, בהרכב שלו, דומה למדד המחירים לצרכן?
<אמיר הלוי: אני רוצה להשלים ולומר, נושא של מלונות עממיים, שאנחנו חושבים שהוא מפתח פה, אנחנו מקווים - אני לא יכול להתחייב לאיזה יום הולדת שלך נגיע - אנחנו עובדים על זה כדי לאתר מסה של אלפי חדרי מלון בפריסה ארצית, לא באזורי הביקוש, כלומר, לא במרכז תל-אביב, לשווק בחתיכה אחת כמות של כמה אלפים, בתקווה שרשת גדולה תבוא ותיקח את הכול ותבנה הכול יחד עם כל היתרון של הגודל.
<אמיר הלוי: אנחנו חושבים שזאת תהיה תוספת מאוד משמעותית.
אבישי ברוורמן: מלונאות יותר עממית, יותר זולה, באיכות סבירה.
<אמיר הלוי: כן, בפירוש ללכת על 3 כוכבים, זו המדיניות.
<אמיר הלוי: אני אומר שוב, בכל מקום שנוכל להגדיל את ההיצע, למרות שיש לנו חילוקי דעות עם התאחדות בתי המלון שמכוונת יותר לפרימיום, אנחנו רוצים שזה יהיה נגיש לכל ויודעים, שגם אכסניות נוער, כמו הצלחות שיש פה בירושלים עם "אברהם הוסטל", שזה מוכיח את עצמו, וכמו בעוד מקומות בארץ, אנחנו לא ממשים את הפוטנציאל של התיירות בגלל היוקר.
<אמיר הלוי: על ידי זה שיהיו קמפינגים וצימרים - - -
אבישי ברוורמן: מה אתה עושה מבחינת מערכת תמריצים כדי לעודד אנשים להיכנס לשם?
<אמיר הלוי: אנחנו מכניסים גם את הקמפינגים לחוק עידוד השקעות הון, ועם שיתוף פעולה מצוין עם משרד החקלאות ופיתוח הכפר, אנחנו בונים מנגנוני סיוע.
<אמיר הלוי: אנחנו בטוחים שזה יביא לכך, שתהיה פריסה של עשרות אלפי מקומות לינה בפרק זמן קצר יחסית.
עוזי לנדאו: לא עשרות אלפי מקומות לינה.
<אמיר הלוי: בקמפינגים.
<אמיר הלוי: אני פה מוכן להתחייב, בקמפינגים זה הרבה יותר קל.
<אמיר הלוי: אנחנו הולכים גם על הנושא של קידום תב"עות, מוסדות התכנון שציינתי.
אבישי ברוורמן: זה ברור לנו.
אבישי ברוורמן: אני רוצה שתתייחס לשאלה, שאחת הבעיות המרכזיות לפיתוח הכלכלי בישראל, זה כבר שנים שהפריון מאוד נמוך.
אבישי ברוורמן: התוצר למועסק בענף התיירות הוא רק 57% מהתוצר למועסק במשק.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, אצלכם הפריון יותר נמוך מהמוצע, כשהמוצע הוא עדיין נמוך מאוד, מהנמוכים במדינות המפותחות.
אבישי ברוורמן: כיוון שאמרנו, שאחת הבעיות במדינת ישראל זה התפלגות השכר ושכר ראוי, שהוא פונקציה של הפריון, האם יש לכם ולהתאחדות בתי המלון מדיניות בנושא הזה כדי להגיע לשיווי משקל, עדיף, מעבר, בנושא העסקה?
עוזי לנדאו: אני לא יכול לתת לזה תשובה.
<אמיר הלוי: יש לנו סמנכ"ל בוגר אגף התקציבים, אנחנו יכולים לנסות לענות על השאלה.
עוזי לנדאו: השאלה היא מרכזית.
אבישי ברוורמן: כל התפלגות השכר, ארצה לקבל את זה, אם לא עכשיו, שתעבירו לנו תשובות לכך.
עוזי לנדאו: לא בטוח שנוכל לתת תשובה מסודרת עם מספר בסוף.
עוזי לנדאו: זה יצטרך, בין השאר, לקבל את התשובה שלו בתכנית הרב שנתית, איך אתה מגיע למשהו שהוא יותר גדול.
עוזי לנדאו: שני דברים צריך לזכור: האחד, שמספר המועסקים הכולל בענף, ישירים ולא ישירים, הוא בערך 6% השקעות - - - התרומה לתל"ג, אני אמרתי 2%, אמר חבר הכנסת חנא סוייד 3%.
עוזי לנדאו: אני כבר רואה פער עצום, בכך ש-6% מהמועסקים תורמים רק 3%, היא הנותנת.
עוזי לנדאו: אחד הדברים לגבי זה צריך להיות, בין השאר, איך אתה מביא לכאן תיירים שמשאירים כאן כסף ברמה ניכרת יותר?
עוזי לנדאו: אין לי תשובה מסודרת על הדברים האלה כבר עכשיו.
עוזי לנדאו: על הדברים האלה נצטרך לשבת ולבדוק.
אבישי ברוורמן: אבל זה מעבר לתכנית האב, הלא בסופו של דבר יש פה כמה החלטות מרכזיות.
אבישי ברוורמן: סיפרתי להתאחדות המלונות, בתחילת דרכי, באוניברסיטת בן-גוריון ב-1990, אז התחיל הבום של תהליך השלום, החלטתי והמלצתי שנושא התיירות והמלונאות יהיה נושא מרכזי ואנחנו פתחנו B.A למלונאות ותיירות, שבמחזור הראשון והשני היו שם הבוגרים של היחידות הכי מובחרות, הביקוש עלה על בית הספר לרפואה.
אבישי ברוורמן: אבל התניתי את זה ואמרתי לקברניטים – אינני זוכר מי היה אז שר התיירות – רבותי, זה מחייב שהחבורה הזאת תתחייב, תלך קדימה.
אבישי ברוורמן: החבר'ה רואים שהם גומרים את הסיפור הזה ואין להם שום "פייאוף" ללימודים ואז המלונות ותיירות חזר לדרך הרגילה.
אבישי ברוורמן: זאת השאלה המרכזית גם לגבי הפרופיל, אני מציע שלא נענה עליה עכשיו, אבל מעבר לעבודת התכנון העמוק שהשר מציע, אני חושב שכאן יש משתנים מרכזיים.
אבישי ברוורמן: יכול להיות שהתעשייה הזאת לא יכולה להוות פריון ולנושא הזה של הפריון והשכר נצטרך לבנות את ההשקעה בטכנולוגיות, את בניית התעשיות, ובתיירות נסתפק בעובדה, שאנחנו נגדיל את התעסוקה אבל התעסוקה ברובה תהיה עם פריון נמוך.
אבישי ברוורמן: אני מבקש לקבל תשובה מסודרת לנושא הזה.
חנא סוייד: אדוני היושב ראש, אני רוצה לומר במפורש מה שאתה אולי רומז אליו או מה שמשתמע מדבריך וזה ממוצע השכר בתחום של העובדים.
חנא סוייד: כל הנתונים האלה מראים שמדובר בממוצע שכר מאוד נמוך של העובדים בתחום הזה.
אבישי ברוורמן: והפער בין הממוצע והחציון אפילו עוד יותר גרוע מזה.
אבישי ברוורמן: לכן אשמח לקבל את ההתפלגות הזאת.
אבישי ברוורמן: עוד פעם, אנחנו לא באים להלקות, אלא להבין, אם זה המצב, אז יש תעשיות שיעסיקו יותר אנשים ברמת שכר נמוכה יותר.
אבישי ברוורמן: הייתי שמח, מכיוון שאני מודאג לגבי עתידה של מדינת ישראל, שיותר אנשים יתפרנסו בכבוד.
אבישי ברוורמן: אבל פה נשאלת השאלה, אם אתם מסוגלים להוביל שינוי שכזה.
<אמיר הלוי: אני חושב שהעסקים הקטנים בתיירות, הסיכוי שהם ישפרו את המצב הוא יותר גדול.
<אמיר הלוי: אני מגיע לנושא של מיקוד בערים תיירותיות.
<אמיר הלוי: אדוני היושב ראש, נתת את הדוגמה של טבריה.
<אמיר הלוי: טבריה היא דוגמה, שהמשרד השקיע סדר גודל של 100 מיליון שקלים, עם החלטות ממשלה וכו', והתוצאות בינתיים לא משביעות רצון.
אבישי ברוורמן: מה שקלקלו כל כך הרבה שנים לא קל לשנות.
אבישי ברוורמן: אמרו יש רק את ירושלים.
<אמיר הלוי: בתיירות חייבים לשדר אופטימיות ואני חושב, שטבריה עומדת עכשיו עם הזדמנות חדשה.
אבישי ברוורמן: טבריה לקראת מהפכה.
אבישי ברוורמן: אני רוצה שתדווח לנו על כך.
<אמיר הלוי: אנחנו עושים צעדים ראשונים וקטנים, אנחנו משקיעים הרבה בנראות, בתוכן ותחזוקה.
<אמיר הלוי: פעם ראשונה ניכנס באופן אקטיבי לאחריות, יחד עם הרשות, על התחזוקה.
אבישי ברוורמן: אז אתם מתמקדים בטבריה, בעכו, יש עוד מהערים ההיסטוריות שהוזנחו כאן?
<אמיר הלוי: נצרת.
<אמיר הלוי: אילת, שהיא כמובן לא עיר היסטורית אבל אילת היא דוגמה לעיר שחיה מהתיירות.
אבישי ברוורמן: אני מוכרח לחלוק אתך, כשפתחו את ההחלטה לגבי אזור סחר חופשי בעקבה, המלך שהיה אז רק שלושה חודשים, הזמין רק שני ישראלים, את ד"ר יוסי ורדי ידידו, ואותי.
אבישי ברוורמן: ראיתי את כל התכנית הזאת, הוא לא הזמין אף פוליטיקאי, אחד הדברים המדהימים, אני אומר את זה בצער, כשראיתי את הפיתוח והמלונאות והתכנון לעומת אילת שמכניסה את כל בתי המלון בלי התייחסות לסביבה, אמרתי, כל כך עצוב, עקבה וכל האזור נבנה עם ארכיטקטורה נכונה, ואיך אילת הפכה להיות לאקפולקו הקטנה ואקפולקו זה לא מקום מושך במיוחד.
אבישי ברוורמן: ולכן השאלה שלי, איך משפרים את החזות?
<אמיר הלוי: אז אנחנו מתמקדים היום בחזות, אנחנו מתנים השקעה נוספת בלקיחת אחריות ובתוצאות במה שקשור לתחזוקה, נראות עד הרמה של פחי האשפה.
<אמיר הלוי: ותאורה כי טבריה למשל, אני לא יודע אם אתם יודעים, שלשום בערב הייתי בטבריה, נפגשתי עם ראש העירייה, טבריה חשוכה, התיירים – אחרי שמחנים את האוטובוס - הולכים עם האייפונים, עם פנסים.
<אמיר הלוי: טבריה חשוכה.
<אמיר הלוי: אז אנחנו הולכים על הפרויקטים הקטנים, לא של הורדוס, אבל על הפרויקטים הקטנים.
עוזי לנדאו: כשאנחנו מדברים על מקום כמו טבריה, שיכול להיות משודרג באופן דרמטי, דבר אחד שהכספים הקטנים מאפשרים, זה תאורה שזה חיוני, ואוסיף, שירותים ברמה גבוהה.
עוזי לנדאו: עכו, מושקע בה הרבה ורואים את זה בשטח.
עוזי לנדאו: הפוטנציאל בטבריה הוא ענק.
עוזי לנדאו: יש לך את הקרדו הישן, יש סדרה שלמה של דברים, כל הסיפור הזה לא יכול להתפתח עם התקציבים הקיימים.
עוזי לנדאו: אבל כשאנחנו מדברים על ערים כמו אילת, כמו טבריה, אתה מדבר על כך שהתיירות זו העיר.
עוזי לנדאו: בלי תיירות, אילת לא יכולה להתקיים.
עוזי לנדאו: בלי תיירות ראויה, טבריה לא תוכל להתקיים כפי שצריך.
עוזי לנדאו: לכן צריך לראות את זה מנקודת המבט לא רק התיירותית, גם הסוציאלית, גם החברתית.
אבישי ברוורמן: על זה אנחנו מדברים, נושא התכלול – עוזי, אתה ביקורתי על ממשלות ישראל לדורותיהן שהן לא מתכללות – לכן, הפרויקטים האלה שהם פרויקטים אזוריים, איך אתם מארגנים את התכלול עם המקומות האחרים ואיך האוצר עוזר לכם כדי שתפרצו קדימה?
<אמיר הלוי: לכן אנחנו מתמקדים באזורים.
<אמיר הלוי: היום אנחנו גם מתנים שיתוף פעולה ועבודה, למשל, בטבריה אנחנו עובדים עם יוסי ורדי, ראש מועצת בקעת הירדן.
<אמיר הלוי: אנחנו בפירוש אמרנו לו, שהתנאי להמשך ההשקעות שלנו, שהוא יעבוד במשותף עם טבריה.
<אמיר הלוי: אנחנו חושבים שהחיבור פה גם ייצור איגום תקציבי, הוא גם ייצור ייעול, גם אפשר יהיה ללכת לפרויקטים בינלאומיים.
<אמיר הלוי: אנחנו מחברים.
<אמיר הלוי: יש לי דוגמאות של שישה אזורים שחיברנו מועצה לעיר, כמו ערד - - -
אבישי ברוורמן: יפה, הבשורות טובות.
אבישי ברוורמן: יש אתגרים נוספים?
<אמיר הלוי: רק על אילת אני חייב להגיד דבר אחד, שצריך להיות אופטימיים כי ההצלחה של ראש עיריית אילת בנושא של פינוי הטיילת שם עם הדוכנים, אני חושב שזאת דוגמה לנחישות.
<אמיר הלוי: הוא גילה פה אומץ ציבורי.
אבישי ברוורמן: מאיר יצחק הלוי, כל הכבוד לו.
אבישי ברוורמן: אני אומר את זה לפרוטוקול, צריך אומץ - כמו ששמעון לנקרי ידידינו, שאנחנו נפגשים בשבוע הבא, עשה דברים וקיבל כדור.
<אמיר הלוי: בניגוד למושל עקבה, שיזם הגיע אליו ואחרי חמישה חודשים יש מלון, אנחנו יודעים איפה אנחנו חיים.
<אמיר הלוי: אנחנו רואים מספר דוגמאות של פיתוח תשתיות תיירות, אם זה אופניים שזה תחום מאוד מושקע.
<אמיר הלוי: לפני שבועיים הבאנו לראשונה, רוכבי אקסטרים, שמונה מכל העולם.
<אמיר הלוי: היתה להם פה חוויה אדירה, רכיבה מדברית זה אטרקטיבי, זה פוטנציאל גדול.
<אמיר הלוי: ירדתי אתם לאורך נחל קדרון, לים המלח, היה צריך להסביר להם, שהמים זה לא קרחונים.
<אמיר הלוי: היתה להם חוויה גדולה, הם הסתובבו פה שבוע עם אופניים וזה בפירוש דוגמה למוצר תיירותי.
<אמיר הלוי: אנחנו בונים אלפי קילומטרים של שבילים בארץ, שאנחנו עכשיו עובדים על התחזוקה ועל בניית המוצר.
אבישי ברוורמן: אני מבקש לסכם כי יש דוברים נוספים שנרשמו.
<אמיר הלוי: ים המלח, השקעה מאוד גדולה, אנחנו מקווים שתוך שנה וחצי אנחנו בהתקדמות גדולה בנושא הגנות, וגם הנראות במתחם המלונאי שהיא חשובה מאוד.
אבישי ברוורמן: שאלה לגבי ים המלח, לגבי ההסכם שנחתם, לגבי הצינור.
אבישי ברוורמן: במקרה הובלתי את הדוח ב-94 של הבנק העולמי לגבי פתרון בעיית המים והתחלת התעלות.
אבישי ברוורמן: חתמו השר שלום עם השרים המקבילים בירדן וברשות הפלסטינית.
אבישי ברוורמן: מה המשמעות בקצב הזמן לביצועים האלה?
אבישי ברוורמן: יש לזה השלכות מידיות?
עוזי לנדאו: זה לא פרויקט תיירותי.
אבישי ברוורמן: זה רק יביא למיצוב מסוים.
אבישי ברוורמן: אולי בשטח הירדני יפתחו – כל הרעיון בהתחלה היה, שאילת ועקבה, בחלק הדרומי ביותר יפתחו רצועה.
אבישי ברוורמן: זה ירד מהפרק.
עוזי לנדאו: מדובר על אגמים מלאכותיים.
עוזי לנדאו: מבחינה כלכלית, הפרויקט לא כלכלי.
אבישי ברוורמן: לא על זה אנחנו בונים ממשרד התיירות.
עוזי לנדאו: אנחנו לא מתעסקים בזה בצד התיירותי של הדברים.
<אמיר הלוי: יש לנו מינהל שיווק שהוא מינהל מאוד מרכזי.
<אמיר הלוי: 20 לשכות בחו"ל שעושות עבודה מאוד מקצועית.
<אמיר הלוי: אנחנו כמובן "מנצלים" את מדינת ישראל כארץ הקודש, מותג מוביל ירושלים, תל-אביב מתפתחת כמותג מוביל נוסף.
<אמיר הלוי: ים המלח שזה עוד עוגן, אילת שזה מוצר תיירותי עם אקלים נוח.
<אמיר הלוי: מנסים לגוון את המוצר, אם זה האופרה, תרבות, ספורט, אופניים.
<אמיר הלוי: אנחנו עכשיו בקמפיין מאוד רחב, ביורו-ספורט באירופה, בכל מדינה רואים בשפה אחרת, מרתון ירושלים זו דוגמה לאלפי תיירים, פעולה שיווקית של משרד התיירות, אלפי תיירים שמגיעים מזה השנה השלישית, המספר גדל בקצב גדול מאוד.
אבישי ברוורמן: תודה רבה, אני רוצה להתקדם, יש עוד מספר דוברים ויש לנו לחץ בזמנים.
אבישי ברוורמן: אני מבקש בקצרה שאנשים יתייחסו לאתגרים, לבעיות.
אבישי ברוורמן: ראינו תחזית אופטימית, עם התקדמות, עם רצון בחזון, אבל בסופו של דבר, השאלה, מהם החסמים האמתיים ואיך רואים את זה מנקודת מבט של שחקנים נוספים שמעורבים.
אבישי ברוורמן: אני מבקש מרפי פרבר, סגן נשיא התאחדות המלונות בישראל.
אבישי ברוורמן: אחריו – עמי אתגר, מנכ"ל לשכת הארגונים ואחר כך נמשיך הלאה.
<רפאל פרבר: אדוני היושב ראש, אדוני השר, המנכ"ל, ראשית, בהערה ראשונה רציתי לומר, אני מכיר את הוועדה הזאת מזה שנים רבות, היא תמיד היתה תומכת תיירות, עוד מתקופתו של גד יעקבי המנוח, היתה תמיכה גדולה מאוד, דרך אגב, היתה השתתפות יותר ערה מצד חברי הכנסת.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לספר לך, מר פרבר, שהכנסות המודרניות הן הגרועות בתולדות ישראל, לא בגלל שאיכות האנשים היא במיוחד יותר גרועה, אלא מפני שמה שצריך להיות, שאנשים ישבו אך רק בוועדה אחת וילמדו את החומר, מה קרה בישראל?
אבישי ברוורמן: אנשים יושבים בארבע-חמש ועדות, אפשר לעשות חוק נורווגי או אפילו להגדיל את חברי הכנסת, אבל הצרה הזאת שאנשים לא יושבים בוועדות אלא אם כן יש תקשורת, הורידה את רמת הכנסת.
אבישי ברוורמן: זה אחד הדברים המרכזיים, שהתחילו לשפוט אנשים רק לפי הריצות הבלתי פוסקות, הופעה בתקשורת.
אבישי ברוורמן: אני תמיד מציין את חבר הכנסת דב חנין, שהוא מהטובים מבין חברי הכנסת, הציע כבר קרוב ל-1,000 הצעות חוק במושב הזה, כי זו המודרניזציה.
אבישי ברוורמן: איכות נמדדת לא רק במספר החוקים.
אבישי ברוורמן: אמרתי לו, דב חנין, אתה גורם נזק.
אבישי ברוורמן: לכן, אני כובל על זה, אם לא ישנו את מבנה הכנסת, שבה אנשים יישבו בוועדה כמו בסנאט האמריקאי, אנשים יושבים בוועדה ומשתתפים בה – לדעתי אנחנו בהתדרדרות של הכנסת כי תורת התמריצים פה היא שלילית לחלוטין.
<רפאל פרבר: אדוני יושב ראש הוועדה, אחת הטכניקות שבה נקטנו בשיתוף הפעולה בין ועדת הכלכלה, משרד התיירות והתאחדות המלונות, היתה להוריד את הח"כים לאזורי התיירות ולזה היה ביקוש גדול.
<רפאל פרבר: צריך להרבות בדבר הזה.
אבישי ברוורמן: כשזה קורה אנחנו ממילא הולכים.
אבישי ברוורמן: אני מדבר על הדבר שעניתי עליו, אתמול היו פה הרבה מאוד ישיבות, אבל יש דברים שהם פחות סקסיים, גם בהם אנשים צריכים להיות מעורבים אבל אז הם הולכים לוועדות אחרות כי הם חברים בארבע ועדות.
<רפאל פרבר: בכל אופן, יושב ראש הוועדה נמצא פה והוא ידיד התיירות ואנחנו מבקשים שימשיך לתמוך בתיירות ובמשרד.
אבישי ברוורמן: אתה לא צריך לבקש.
<רפאל פרבר: אולי מה שהשר אמר בצנעה, צריך לומר בצורה קצת יותר דרמטית, תקציב המשרד קוצץ בצורה דרמטית, בעיקר בתחום השיווק.
אבישי ברוורמן: אני אדם מעשי מאוד, בנושאים האלה, המבחן זה הכוח שלו מול שרי הממשלה.
אבישי ברוורמן: אני לא מאשר תקציב.
אבישי ברוורמן: בכל המאבקים אני חושב, שלתיירות יש יתרון אדיר.
אבישי ברוורמן: זאת הזדמנות להמשיך ולפתח אותה, זה קל יחסית לעומת הדברים האחרים ולכן אני אתו.
אבישי ברוורמן: אני חושב שתיירות זה תעשייה.
אבישי ברוורמן: מעבר לזה, תקבלו את כל הגיבוי בדברים שתחתינו, אבל כסף, זה לא פה.
אבישי ברוורמן: זה אצלו מול השרים הרלוונטיים וראש הממשלה.
<רפאל פרבר: אני חייב לומר, שהתעודדתי מאוד מהחשיבות שנותן השר לנושא הגאו-פוליטי והשפעתו לתיירות.
<רפאל פרבר: אני מקווה שהוא יעזור לנו בצד הזה של חיזוק הליך השלום, שלדעתנו, בהתאחדות המלונות, הוא הבלם העיקרי להתפתחות התיירות במדינת ישראל.
<רפאל פרבר: לפני 30 שנה דיברתי עם השר עוזי לנדאו על נושאי תיירות וגיליתי הרבה התעניינות בנושא הזה.
<רפאל פרבר: אני רוצה להגיד מילה אחת על מה שקורה היום.
<רפאל פרבר: יש דבר מדהים שאני רוצה להגיד לכם אותו ואולי הוא יסביר את עמדתנו.
<רפאל פרבר: בעשור האחרון, משנת 2003, זינק מספר חדרי המלון בבעלות ישראלית באירופה מאפס ליותר מ-160 אלף.
<רפאל פרבר: באותן שנים גדל מספר חדרי המלון מ-42,000 ל-45,000.
<רפאל פרבר: בעיר ברלין מול תל-אביב, בברלין לבדה נבנו או נקנו בעשור האחרון יותר מ-9,000 חדרי מלון בידי ישראליים, בעוד שבתל-אביב, עד כהן, יש רק 7,000 חדרי מלון.
אבישי ברוורמן: אנחנו מודעים לנתונים האלה.