GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<הילה גיל: אתה לא צריך לבוא ולהגיד שאתה לא רוצה שינתקו.
<הילה גיל: בדקנו גם את הנושא הזה ומדובר בתהליך מאד מורכב.
<הילה גיל: זה נראה כאילו זה בלחיצת כפתור, זה ממש לא בלחיצת כפתור.
<הילה גיל: מדובר בתהליך שמתעדכן אחת ליום ואחר כך צריכים להעביר את זה ל-54 תאגידים, ואסור שתאגיד אחד יידע על תאגיד אחר כי זו זכות הפרטיות, וגם את זה אנחנו צריכים לשמור.
<הילה גיל: ולכן, אנחנו חושבים שבמקרה הזה מדובר ב-15 קבוצות של אוכלוסייה.
<הילה גיל: פה דובר על מקרה קצת אחר - -
אבישי ברוורמן: אז במקרה הזה, חבר הכנסת שמולי, יש יתרון לחברת חשמל כמו שהיא.
איציק שמולי: תהליך ועדות הערר ומה שאתם מציעים הוא לא פחות מורכב.
<הילה גיל: לא, אבל זה הליך נוסף.
<הילה גיל: פה אנחנו מדברים על אנשים שבסך הכל צריכים לבוא ולהראות שיש להם כסף ובזה נגמר הסיפור.
<אלכסנדר קושניר: ערר זה לאלה שלא נמצאים ברשימה.
<אלכסנדר קושניר: מי שמעריך שהוא חלש כלכלית, הוא ניגש לוועדת ערר והוא רוצה להצטרף למנגנון.
<הילה גיל: - - אני רוצה גם לומר שבנוסף דיברו על הנושא של כל הגרירה של התהליך ושהתהליך ארוך ומסובך וגורם לריביות והצמדות.
<הילה גיל: אנחנו הבהרנו חד-משמעית שלנתק מים, ה-500 או ה-1000 שקל, מה שאנחנו נקבע, הוא רק על החוב השוטף.
<הילה גיל: הוא ללא ריביות, הוא ללא הצמדות.
<הילה גיל: זה נמצא בצד, זה בקרן, והם יגבו את זה בדרכים אחרות.
אבישי ברוורמן: זה מאד חשוב, וגם אנחנו צריכים לדעת מה עושים לגבי חובות.
אבישי ברוורמן: צריך לדון בשאלה הזאת.
<הילה גיל: אנחנו נדון נקודתית אבל כל החובות שאנחנו הגדרנו, והגדרנו מה זה.
<הילה גיל: אנחנו הגדרנו מה זה שוטף ואני מניחה שיהיה על זה דיון.
<שעיה קרפ: לא, אבל עכשיו הצטבר החוב - -
<הילה גיל: אנחנו יודעים.
<הילה גיל: זה מוגדר בתוך הכללים.
<הילה גיל: נושא שהעלה פה חבר הכנסת מקלב, נושא חשבונות המים, זה לא בכללים האלה.
<הילה גיל: כללי אמות מידה מתייחסים לכל נושא של בירור חשבון המים ונותנים לו תשובה מאד ברורה.
<הילה גיל: כל חשבון שנמצא תלוי ועומד בבירור.
<הילה גיל: הצרכן לא צריך לשלם אותו, הוא צריך לשלם לפי הערכת צריכה, זאת אומרת, כמות שאנחנו חושבים שהיא מינימאלית - -
אבישי ברוורמן: השאלה מה קורה בשטח.
<סלעית קולר: הם לא יודעים על זה.
<הילה גיל: סלעית, אנחנו ישבנו ואני חושבת שעשינו הליך של אמות מידה שהוא לא קשור לכאן, שהיה כמה שאנחנו יכולים ליידע את הציבור.
<הילה גיל: כמובן שאנחנו לא יכולים להגיע לכל צרכן ולהגיד לו.
<הילה גיל: שמנו באתר האינטרנט שלנו את כל זכויות הצרכן.
<הילה גיל: הבהרנו כמה שאנחנו יכולים.
<הילה גיל: נתנו ייעוץ - -
<רן מלמד: איך?
<הילה גיל: - - נתנו ייעוץ לכל הדברים.
<הילה גיל: עדין קשה לנו להגיע לכל צרכן ולהגיד מה זכויותיו.
<משה בר: אני רוצה להגיד שלי הגיע ואנחנו 4 שכנים, הגיע לכל אחד 40 קוב מים.
<משה בר: לכולנו יש בריכות מתחת לבתים ואמרו לי: אתה חייב לשלם את זה מידית אבל אם יהיה לך זיכוי, לא תקבל את הכסף חזרה.
<משה בר: הכסף הזה הלך.
<הילה גיל: אני אשמח אם תעביר אלינו את הדברים האלה.
אבישי ברוורמן: משה, אתה רוצה בבקשה להעביר את זה להילה עם העתק אלי.
אבישי ברוורמן: לגברת ורון כמובן כי לפעמים, הילה, יש רצון טוב אבל איך אומרים?
אבישי ברוורמן: בשטח זה לא בדיוק קורה.
<הילה גיל: בסדר, ברגע שאנחנו רואים, אנחנו מטפלים ואנחנו נשמח לטפל.
<הילה גיל: נושא אחרון לגבי נושא של הסדר תשלומים: אנחנו חד-משמעית רואים בהסדר תשלומים נרחב עד כמה שניתן, ואנחנו גם בכללים האלה הרחבנו את הסעיף שנמצא כבר באמות המידה, סעיף 32 בנושא של הסדר תשלומים ולא שמנו לו כמות של הסדר תשלומים.
<הילה גיל: אפשר לפרוש אותה עד כמה שניתן, והמטרה היא באמת להכניס את החייב לתוך הסדר תשלומים כדי להתחיל לגלגל ולהפחית את החוב.
אבישי ברוורמן: הילה, אני מודה לך.
אבישי ברוורמן: האדם האחרון זה האדם בעל השיער השחור שנקרא זמר בלונד-היים.
<משה בר: אפשר שאלה על הריבית?
<משה בר: אני רוצה לדעת עם איזה אחוזי ריבית אתם לוקחים?
<משה בר: 11,20,30?
אבישי ברוורמן: מי אחראי על הנשך?
<הילה גיל: הריבית מוסדרת לא בכללים האלה אלא מוסדרת באמות המידה ומדובר על ריבית חשכ"ל.
<יסמין סהר: חשכ"ל, אבל אני אציין שבימים אלה אנחנו, ברשות המים, בוחנים גם את נושא הריביות ולהצמיד אותם למנגנונים שבהם הריבית תהיה נמוכה יותר.
אבישי ברוורמן: משה, את כל הנושא של ריבית דריבית - -
באסל גטאס: אבל יש גם על היחידים או לא?
באסל גטאס: מי שלא משלם יש לו קנס גם או רק - -
<יסמין סהר: ברגע שאתה לא משלם יש לך ריבית.
<יסמין סהר: הכל מוסדר תחת הריביות של החשכ"ל.
<קריאה: איזה?
<קריאה: פיגורים?
<יסמין סהר: כן, פיגורים חשכ"ל.
קר<קריאה: 7 אחוז זה פיגורים, זה לא ריבית חשכ"ל.
<יסמין סהר: 4 אחוז זה ריבית רגילה ואם אתה ריבית פיגורים זה 7 אחוז.
אבישי ברוורמן: תודה, אנחנו עוד ניכנס לנושא הזה.
אבישי ברוורמן: מר בלונדהיים, בבקשה.
<זמר בלונדהיים: אני ממשרד המשפטים.
<זמר בלונדהיים: משפט אחד כי באמת אמרו פה כבר כמעט הכל ועוד לא התחלנו לדבר על הכללים עצמם.
<זמר בלונדהיים: קודם כל, באמת צריך לשים לב שחלק מהדברים שדנים פה קשורים לחוק עצמו ולכללים שאנחנו לא דנים בהם עצמם ולכן צריך למקד את הדיון בזה.
<זמר בלונדהיים: דבר שני, אני רק אגיד שגם צריך להסתכל לפעמים מאיפה באנו.
<זמר בלונדהיים: זה נוהל הניתוק שלפיו עובדים היום, זה עמוד אחד - -
<טלי ניר: לא עובדים לפיו היום.
<זמר בלונדהיים: - - זה הנוהל שבאופן הפורמאלי, אני לא נכנס לזה.
אבישי ברוורמן: מר בלונדהיים, אתה אומר שאנחנו צריכים להשתפר.
<זמר בלונדהיים: אנחנו עכשיו ב-30 עמודים - -
אבישי ברוורמן: בא אני אלמד אותך דבר אחד ממרום גילי: זה שיש מסמכים של 1000 עמודים זה לא עושה את זה יותר טוב, לפעמים זה עושה את זה יותר גרוע כי החיים הפשוטים הם פשוטים, מערכת בקרה ואכיפה.
<זמר בלונדהיים: אני חושב שכולם יגידו שזה לא היה מציאות טובה.
חנא סוייד: אפשר להעיר איזו הערה?
אבישי ברוורמן: מילה אחרונה לחנא סוייד.
איציק שמולי: זה ש-12 שנה הם התנהגו כאילו זה מערב פרוע ועכשיו הם מגיעים עם איזה נוהל מסודר, זה דבר שהוא חיובי.
איציק שמולי: צריך להסתכל גם על זה ש-12 שנה הם לא התנהגו - -
<זמר בלונדהיים: קודם כל, אף אחד לא אומר שלא, אני רק אתקן שבשנת 2005 כבר הוגשו תקנות לוועדת הכלכלה ונדונו.
<זמר בלונדהיים: זה לא ש-12 שנה לא נעשה כלום, גם רשות המים לא קיימת 12 שנים ואף אחד לא אומר שזה בסדר.
<אתי בנדלר: איזה תקנות הוגשו לוועדת הכלכלה ב-2005?
<אתי בנדלר: ואז מה קרה?
<זמר בלונדהיים: אני לא בדיוק יודע, אני לא הצלחתי לאתר.
<אתי בנדלר: אז כדאי שלא תזכיר את זה.
<אתי בנדלר: אני מציעה שתבקש למחוק את זה מהפרוטוקול.
אבישי ברוורמן: מר בלונדהיים, מה שעשית עכשיו - -
<זמר בלונדהיים: הכוונה היתה - - -
<אתי בנדלר: הכוונה היתה שלא הוגשו תקנות, וכשהוגשו תקנות ביקשו לקחת אותן בחזרה אחרי שראינו שהן רצופות תקלות.
אבישי ברוורמן: מה שעשית עכשיו בתור עורך דין במשפט רצח, שלחת את הנאשם לגרדום כי מה עשית?
אבישי ברוורמן: אמרת: שמנו, הלא אתם לקחתם את זה בחזרה, אתם אשמים, אז תוריד את ההערה הזאת.
חנא סוייד: אדוני היושב ראש, אני מתרשם מהדיון שהיה כאן שהשד איננו איום כל כך.
חנא סוייד: אם אנחנו מדברים על סכומים בסדר גודל של 20,50 מיליון, בסך הכל עסק של מיליארדים, אני חושב שאנחנו בשולי השוליים ולכן, לא צריך להראות שזאת קטסטרופה שתרד על התאגידים.
חנא סוייד: יחד עם זה, אני מבקש שהצדדים המעוניינים, גם רשות המים וגם תאגידי המים, יבואו עם מודל חישוב כלכלי שמראה איך סופגים בכל זאת את מעט הכסף הזה.
אבישי ברוורמן: אני חושב שהנקודות שהעליתי והעלו רבים אחרים, אני יודע שאלכסנדר, הילה וההקשבה שלכם, תיקחו את זה לתשומת לבכם.
אבישי ברוורמן: בואו נגיע לפתרונות.
אבישי ברוורמן: נתחיל את ההקראה בישיבה הבאה.
אבישי ברוורמן: בוקר טוב, רבותי, כבוד השר עוזי לנדאו, כבוד המנכ"ל, חבר הכנסת ד"ר חנא סוייד, נציגים נכבדים.
אבישי ברוורמן: קודם כל אני מתנצל על האיחור, היו פקקים.
אבישי ברוורמן: עוזי הבטיח לי בשם ממשלות ישראל לדורותיהן, שיבוא היום ואנחנו, מתחנת הרכבת בארלוזורוב, ששנינו גרים לא רחוק משם, 12 דקות אנחנו כאן בכנסת.
אבישי ברוורמן: אני מקווה שזה יהיה בקדנציה הבאה שאנחנו שנינו עדיין נהיה פה.
אבישי ברוורמן: ברוכים הבאים לירושלים.
אבישי ברוורמן: אנחנו פותחים כאן בסקירה - חלק גדול מהשרים הביצועיים הם תחת פיקוחה של ועדת הכלכלה - הזמנו את השר לנדאו לדיווח אודות פעולות משרדו, תכנית העבודה ואופן ביצוע התקציב, בהתאם לסעיף 123 לתקנון.
עוזי לנדאו: בוקר טוב, תודה רבה.
עוזי לנדאו: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, אנשי תעשיית התיירות ועובדי המשרד.
עוזי לנדאו: דרך הצגת הדברים אשתדל לתת את תמונת הרקע, מהי המעטפת שבתוכה המשרד פועל.
עוזי לנדאו: המנכ"ל ייכנס ויפרט אחר כך בכל אחד מהתחומים, מהם הנושאים העיקריים.
עוזי לנדאו: אם יתבקשו, באותם תחומים שיתבקשו, פרטים יותר מדויקים, מספרים ממש, אנשי המקצוע שישנם כאן, יוכלו להשיב על השאלות האלה.
עוזי לנדאו: אני אציג בפניכם את השקפים ואני מבקש את תשומת לבכם לדבר אחד שקשור בסך כניסות לישראל.
עוזי לנדאו: המספרים שאנחנו רואים, המספרים מציינים עלייה הדרגתית, שוטפת, מאז 2009 ועד היום.
עוזי לנדאו: המספרים בכתום אינם מצביעים על המספרים של כל השנה אלא מן התקופה שבין ינואר ואוקטובר.
עוזי לנדאו: היות ואנחנו נמצאים כרגע בחודש דצמבר ואלה המספרים, מספרי השוואה שעומדים לרשותנו לחודשים האחרונים.
עוזי לנדאו: השקף הבא: במספרים שאנו רואים כאן, אלה הן הכנסות המדינה מתיירות.
עוזי לנדאו: החלק הכהה יותר זה של תיירות נכנסת.
עוזי לנדאו: החלק הכתום זה של תיירות פנים.
עוזי לנדאו: בסך הכול כיום, סדר הגודל הוא כ-30 מיליארד שקלים בשנה.
עוזי לנדאו: הדבר החשוב, שאנחנו מדברים על היקף של כ-2% מהתמ"ג.
עוזי לנדאו: המספר הזה הוא מספר ניכר, מספר חשוב להשוואה ממה שהתפרסם לאחרונה.
עוזי לנדאו: בפרסומי ה-well travel tourism, זה גוף של האו"ם, בחוברת ששמה: travel tourism economic impact , השוואה למה שקורה אצלנו, בצרפת התרומה של התיירות לתמ"ג היא 9%, ובמדינות אחרות כמו יוון, מצרים וקפריסין, המספרים הם: 17%, 14% ו-18%.
עוזי לנדאו: מספרים ענקיים.
עוזי לנדאו: אבל יש הבדל גדול בין צרפת לבין כל האחרות.
עוזי לנדאו: אני יוצא מתוך הנחה שהסיבה היא, משום שהאחרות הן מדינות שהתמוטטו מאוד מבחינה כלכלית וכשכל הענפים האחרים מתמוטטים, מקומה של התיירות הופך להיות חשוב.
עוזי לנדאו: אבל מעבר לזה, התיירות הופכת במקומות ההם להיות מן תשובה מהירה כדי לתקן את הדברים.
עוזי לנדאו: אני מדגיש את זה כי כך צריך לראות גם התיירות אצלנו, באיזה מידה ניתן, בלוחות זמנים קצרים, עם תקציבים מתאימים, להפוך אותה לעוגן חשוב ביותר בכלכלה.
חנא סוייד: אדוני השר, אם מדברים על 30 מיליארד, זה לא רק 2% - קצת לשפר את התמונה – זה בערך 3.5% מהתמ"ג.
חנא סוייד: כי התמ"ג זה בערך טריליון שקל, אז 30 מיליארד זה בערך 3.5%.
עוזי לנדאו: ככל שאני זוכר, ואני בטוח בזה - - -
חנא סוייד: זאת אופטימיות.
עוזי לנדאו: הלוואי והיינו מגיעים ל-3%-3.5%, אני קונה את זה.
חנא סוייד: אני מדבר לפני המספרים.
עוזי לנדאו: לא, המספרים אינם כאלה.
עוזי לנדאו: קח את ה-30 תכפול את זה ב-50, אתה מקבל בערך מיליון וחצי.
חנא סוייד: 1.5 טריליון, שזה ב-50% יותר מהתמ"ג.
חנא סוייד: התמ"ג הוא בערך 1 טריליון.
עוזי לנדאו: התקלת אותי פה.
עוזי לנדאו: אני מבקש לבדוק את המספר הזה.
עוזי לנדאו: אני זוכר שהשתמשתי גם במספר הזה.
עוזי לנדאו: נבדוק את הדברים האלה ונראה.
עוזי לנדאו: בכל מקרה, מה שאמר חבר הכנסת חנא סוייד, שמקומה של תעשיית התיירות, משקלה גבוה יותר.
עוזי לנדאו: הלוואי, לשם אנחנו בוודאי רוצים להגיע.
עוזי לנדאו: אני עובר כרגע לשקף שמדבר על המועסקים – פה אנחנו רואים, שסך כל מספר המועסקים, כאן יש לנו את המועסקים הישירים וכאן המועסקים העקיפים – הישירים זה אלה שעובדים בבתי המלון, מורי דרך וכו', העקיפים זה תעשיות נלוות.
עוזי לנדאו: אני מדבר על מי שעוסקים בקייטרינג, מי שעוסקים בחנויות למזכרות, בכביסה ומזון – בסך הכול אנחנו מדברים על סדר גודל של יותר מ-200,000, 212,000.
עוזי לנדאו: כאשר אנחנו משווים לסך כל מספר המועסקים בארץ, שזה קרוב ל-3.4 מיליון, אנחנו מדברים על קרוב ל-6%.
עוזי לנדאו: המספר הזה הוא גדול ביותר.
עוזי לנדאו: זה משקלה של התיירות.
עוזי לנדאו: בשקף הבא אנחנו נראה את תרומת התיירות לתעסוקה ולצמיחה.
עוזי לנדאו: רק כמה מספרים אופייניים ובולטים.
עוזי לנדאו: כל 100,000 תיירים נכנסים זה תרומה של כ-500 מיליון שקל, הם מייצרים הכנסה של כ-500 מיליון שקל, טיפה יותר.
עוזי לנדאו: כיום זה כ-1,400 דולר לתייר שמותיר את זה בארץ.
עוזי לנדאו: המספר הזה משתנה לצערי לאחרונה, על פי תנודות שער הדולר.
עוזי לנדאו: זה לעיתים יורד, לעיתים עולה.
עוזי לנדאו: מספר אחר מעניין, שכל אלף תיירים נכנסים הם מייצרים קצת יותר מ-3,000 מקומות עבודה.
עוזי לנדאו: במילים אחרות, היום כ-32 תיירים זה מקום עבודה אחד.
עוזי לנדאו: זה מספר חשוב ביותר לזכור אותו.
עוזי לנדאו: בסך הכול, כשאנחנו מסתכלים על תרומת התיירות לייצוא, ואני מתעסק אך ורק בתיירות הנכנסת, זה בערך כ-5%.
עוזי לנדאו: אם סך כל הייצוא שלנו בתיירות או הכנסות מתיירות נכנסת זה קצת יותר מ-18.5 מיליארד, וסך כל ההכנסות מן הייצוא זה כ-350 מיליארד, זה מספר כבד ביותר.
עוזי לנדאו: השקף הבא מצביע על שלוש הרגליים שעליהן פועל משרד התיירות.
עוזי לנדאו: רגל אחת זה שיווק.
עוזי לנדאו: צריך למצב תדמית מסוימת של מדינת ישראל כדי שיבואו לכאן אנשים.
עוזי לנדאו: אבל האנשים האלה צריכים לגור היכן שהוא והם גרים בבתי מלון, והם אמורים לגור בקמפינגים או בכל צורת דיור אחרת.
עוזי לנדאו: המשרד עוסק בכל מה שקשור בעידוד ובקידום מספר החדרים והתשתיות הנלוות הנדרשות לכך.
עוזי לנדאו: תשתיות נלוות, אני מדבר על תשתיות רציניות, דברים שעוסקת בהן החברה לפיתוח עכו, חברת אתרים בתל-אביב.
עוזי לנדאו: החלק האחרון שחשוב לי להדגיש כאן זה נושא המוצר התיירותי.
עוזי לנדאו: מוצר תיירותי זה מהן האטרקציות השונות שמושכות לכאן אנשים שבגללן כדאי להגיע.
עוזי לנדאו: כמה דברים שהייתי עוד רוצה להביא בפניכם כבעיה, אני חוזר לשקף של מצבת החדרים.
עוזי לנדאו: השקף הזה מצביע כאילו על תנודות גדולות במספר החדרים שעומדים לרשות המשק, אבל הדבר המעניין הוא, כשאנחנו מסתכלים על המספר הזה שישנו כאן, אנחנו רואים שבשנת 2000 היו כ-45 אלף חדרים.
עוזי לנדאו: כשאנחנו מסתכלים על המספר היום, זה קרוב ל-48 אלף חדרים.
עוזי לנדאו: העלייה היא קטנה ביותר.
עוזי לנדאו: היתה נפילה אחת גדולה בתקופת "חומת מגן" - - -
אבישי ברוורמן: הגרף הזה, מי שאין לו את הקנה מידה להסתכל אומר: לא היה כלום.
אבישי ברוורמן: לכן מבחינה גרפית זה שקף מטעה מאוד.
עוזי לנדאו: ולכן אני כאן בשביל לתקן את זה.
עוזי לנדאו: מה שצריך לראות כאן:
עוזי לנדאו: מדוע מצבת החדרים עולה כל כך לאט, כאשר יש לנו בדרך אירועי טרור קשים.
עוזי לנדאו: אבל לא פחות מזה, מה שנובע מאירועי הטרור, הסיכון הגדול שהמצב הגאופוליטי מביא.
עוזי לנדאו: יש הליכי תכנון מסובכים מאוד בארץ ויש תשואה נמוכה מאוד למי שמקימים בתי מלון.
עוזי לנדאו: לכן, לא רבים מתנפלים על התחום הזה.
עוזי לנדאו: אני מציג את זה רק כדי לסקור ברקע הדברים מה צריך לזכור.
עוזי לנדאו: הנה עוד גרף אחד שטיפה יטעה אבל חשוב לי להציג אותו, זה הגרף שאנחנו רואים כאן.
עוזי לנדאו: כאן אנחנו רואים את תנודת כניסות התיירים כפי שהדבר הזה מופיע – בגרף הזה חשוב לראות את הקפיצות השונות משום שכל מה שאנחנו רואים בפרק הזמן בין 2001 ל-2005, שב-2005 מתחילה עלייה בגלל כל אירועי הטרור, טרור אוסלו החמור, מה שקרה שם, היתה נפילה קשה של מספר התיירים ובגלל זה היה משבר בענף התיירות.
עוזי לנדאו: אתה רואה פתאום, כאשר מתחילה להיות עלייה ותיירים מתחילים להגיע מבחוץ, יש נפילה נוספת בתקופת "עופרת יצוקה".
עוזי לנדאו: אתה רואה עוד פעם נפילה מסוימת כאשר ישנו מבצע "עמוד ענן".
עוזי לנדאו: הנפילה לא ענקית משתי סיבות: פעם אחת, היתה פעילות דרמטית של המשרד אז לגבי כל מה שקשור בעידוד תיירות פנים.
עוזי לנדאו: לכן תיירות הפנים פיצתה במידה מסוימת על נפילת הכנסות אצל בתי המלון.
עוזי לנדאו: הדבר השני שהולך ומתפתח וחשוב לזכור את זה, שחלק גדול יותר מהתיירים המגיעים ארצה, מגיעים באופן שונה מבעבר.
עוזי לנדאו: אם בעבר, לפני עשר שנים, 20 שנה, היית מתכנן לנסוע לחו"ל או מתכננים להגיע ארצה ומקבלים את ההחלטה שנה לפני כן, צליינים שנתיים לפני כן, היום, 80% מהתיירים שמגיעים למדינת ישראל מקבלים את ההחלטה שלהם תוך שלושה חודשים.
עוזי לנדאו: לכן, ברגע שמתפתחת תחושה שהמצב מתחיל להתייצב, עם מבצעי שיווק נמרצים ניתן מחדש לאשש את המצב.
עוזי לנדאו: זה ברקע הדברים שאומרים דבר פשוט: חלק ניכר ממספר התיירים מותנה בתקציב ומותנה כמובן בפעילות המבצעית של המשרד.
עוזי לנדאו: אני רוצה להגיע למטרת העל של המשרד בגדול, מבלי להיכנס למספרים, מה שצריך לכוון את הראש של כל האגפים אצלנו לטווח ארוך.
עוזי לנדאו: ניסיתי לנסח את זה באופן כזה שידובר על פיתוח וביסוס תעשיית התיירות, אני מדגיש במיוחד את המילה "תעשייה", בגלל ההיקפים של הדברים.
עוזי לנדאו: כי עד כה התייחסו במשרדים השונים במדינת ישראל לתיירות כדבר נחמד, דבר שיש בו נופש.
עוזי לנדאו: הכול נכון, אבל לא רק נופש, יש בו דברים נוספים.
עוזי לנדאו: אחר כך המנכ"ל והדרג המקצועי ייכנסו לפרטים, אבל כאן מה שחשוב לי זה קודם כל לפתח ולבסס את תעשיית התיירות.
עוזי לנדאו: אני מדגיש, לתיירות נכנסת ולתיירות פנים כמרכיב חשוב בכלכלת ישראל.
עוזי לנדאו: אבל מעבר לזה, עם התיירות יש היום אפשרויות גם להשפיע על חיזוק הפריפריה.
עוזי לנדאו: חיזוק הפריפריה בתחומי התעסוקה וחיזוק הפריפריה בתחומי הבינוי והפיתוח, כולל האטרקציות השונות שישנן.
עוזי לנדאו: אני מדבר על העמקת ידיעת הארץ ואהבתה.
עוזי לנדאו: אני מדבר על חיזוק הקשר בין חלקי החברה.
עוזי לנדאו: אני רוצה שאנשים מתל-אביב ייסעו לפריפריה ולהיפך.
עוזי לנדאו: צריך שיהיה המגע האנושי הזה שהולך ומאבד, לצערי, עם האינטרנט - - -
אבישי ברוורמן: כן, אדם הופך להיות וירטואלי.
עוזי לנדאו: ואתה רוצה שאנשים יכירו אחד את השני.
עוזי לנדאו: זה חשוב לי.
עוזי לנדאו: החלק האחרון, סיוע במיצוב ישראל בעולם כדמוקרטיה פתוחה ותוססת, שוחרת שלום, המשלבת מורשת תרבותית עתיקה עם המודרני והמתקדם.
עוזי לנדאו: אינני יודע אם רבים מודעים לכך, מי שנמצאים מחוץ לעולם התיירות, מי שבאים ומבקרים ממדינת ישראל, וחלק ניכר מהם, אם הם חשופים למדריכי התיירים שלנו, האנשים הללו יוצאים שגרירים של מדינת ישראל וזה חשוב.
עוזי לנדאו: אני עובר ליעדי המשרד, בחלק הספציפי ממטרת העל הגדולה הזאת לאיזה דברים יותר ספציפיים אנחנו מגיעים.
עוזי לנדאו: אני מדבר על שנת 2017, אני מדבר על הקדנציה הנוכחית.
עוזי לנדאו: מה שאני רוצה להגיע אליו, אנחנו כאן ציינו כיעד את הגדלת מספר התיירים ל-5 מיליון עד שנת 2017, וזה מ-3.5 מיליון היום, תוך הגדלת חלקה של התיירות ביצירת הכנסות למדינה וביצירת מקומות תעסוקה במקביל.
עוזי לנדאו: אני מדגיש את עניין הגדלת החלק ביצירת הכנסות המדינה כי חשוב לדעת לא רק מי התיירים, לא רק כמה תיירים מגיעים, אלא מה תרומתם להכנסות.
עוזי לנדאו: כמובן אני מדגיש במיוחד את עניין מקומות התעסוקה כי בעינינו זה חשוב ביותר.
עוזי לנדאו: ופיתוח תיירות הפנים כך שתשמש עוגן של יציבות לתעשיית התיירות.
עוזי לנדאו: אני מדגיש את עניין תיירות הפנים כי היתה לי תחושה, כשאתה עובד מול משרדי ממשלה אחרים, בעיקר האוצר - אני רוצה באופן מקדים לומר, שמערכת היחסים שלנו עם האוצר מאוד טובה--
עוזי לנדאו: --אנחנו מחליפים עמדות.
עוזי לנדאו: ושם ההתרשמות שלי היתה, שהדגש העיקרי הוא בלהביא תיירות נכנסת.
עוזי לנדאו: אם אנחנו רוצים, שתעשיית התיירות תהיה יציבה יותר, אתה צריך להישען על תיירות הפנים.
עוזי לנדאו: הדבר הזה חשוב.
עוזי לנדאו: כדי להשיג את אותם 5 מיליון תיירים – זהו יעד אמביציוזי, צריך לאמץ כל שריר כדי להגיע ליעד הזה – אנחנו צריכים למצב את תדמיתה של ישראל כיעד תיירות בטוח ואטרקטיבי.
עוזי לנדאו: כאן שמתי למטרות דת, היסטוריה ותרבות, כמו כן ציינתי גם נישות מתמחות.
עוזי לנדאו: אלה דברים חשובים, בעיקר במה שישראל ידועה בעולם, זה בעיקר דת, היסטוריה ותרבות.
עוזי לנדאו: אנשים יודעים מה זה ירושלים, לא יודעים תמיד מה זה ישראל.
עוזי לנדאו: לגבי כל מה שקשור בנישות המתמחות - - -
אבישי ברוורמן: זה לטוב ולרע.
אבישי ברוורמן: הדבר החיובי של העושר התרבותי - - -
עוזי לנדאו: וזה לא מנוצל, לפחות לא מתורגם במקומות רבים בעולם.
עוזי לנדאו: רק כאן, אני רוצה לעשות הבחנה לצורך מיצוב זה של ישראל, צריך לעשות הבחנה בין הטווח הארוך לטווח הקצר.
עוזי לנדאו: בטווח הארוך אתה צריך לבנות תדמית ולמצב אותה עם תקציבים יציבים, ניכרים.
עוזי לנדאו: אתה מדבר על לפחות 50 מיליון דולר לשנה.
אבישי ברוורמן: ואתה אומר שיש לך יחסים טובים עם האוצר, לכן אתה סמוך ובטוח שהדברים יתקיימו.
עוזי לנדאו: זה לא אמרתי.
אבישי ברוורמן: המשמעות, זה לא יחסים אפלטוניים.
עוזי לנדאו: יחסים אפלטוניים זה בעיקר ועדת הכלכלה, אנחנו בסוף רוצים לראות את הצ'ק ואנחנו מנסים לשכנע את האנשים.
עוזי לנדאו: החלק האחר, אני מבחין בין הטווח הקצר לטווח הארוך.
עוזי לנדאו: כי בטווח הקצר, היום יש כאן מזג אוויר קשה, אבל בדרך כלל מזגי האוויר הקשים הם באירופה.
עוזי לנדאו: ואז, מי שרוצה פתאום לנסוע באופניים, ספורט אתגרי, או להתאמן על תחרויות אופניים, מרתון או ללכת לים או להיות בעיר כמו תל-אביב – שאגב, דורגה על ידי נשיונל ג'יאוגרפיק, אחת מעשר הערים, ערי החוץ, הטובות בעולם.
עוזי לנדאו: מקום תשיעי.
אבישי ברוורמן: כאזרח תל-אביבי היום, אני גר שם שש-שבע שנים, זה משהו.
אבישי ברוורמן: למרות שהייתי רמת גני, גרתי עשר שנים בבאר-שבע, תל אביב היא באמת עיר מוצלחת.
עוזי לנדאו: פה, אם אתה מבצע מבצעי שיווק טווח קצר, היום אדם יכול באירופה לקבל החלטה: בסוף שבוע זה אני רוצה להיות בתל-אביב, בסוף שבוע הזה אני רוצה לצאת לסיורי אופניים בנגב, ולכן צריך לראות מה זה טווח קצר, מהו טווח ארוך.
עוזי לנדאו: אנחנו נרצה להוסיף 9,500 חדרים בפרק הזמן הזה, בעיקר בפריפריה.
עוזי לנדאו: אני גם ציינתי דבר שלא חייב שיופיע כאן, אני מציין, שאם נגיע ליעד הזה, זה אומר תוספת של 46,000 מקומות תעסוקה במשק.
עוזי לנדאו: כדי שנגיע לזה, אנחנו כמובן מדברים על שדרוג איכות השירות והתאמתו לסטנדרט הבינלאומי.
עוזי לנדאו: אני מדגיש, כל זה מתוך הנחה שהאוצר יסייע לנו, עם ביצוע המלצות דוח ארנסט
אבישי ברוורמן: מה לוח הזמנים?
עוזי לנדאו: בדרך כלל, תכנית אב רצינית לוקחת פלוס מינוס שנתיים.
עוזי לנדאו: אני ארצה לראות אם אנחנו יכולים להכין את זה בלוח זמנים מהיר יותר, לפחות מזה לגבש גם תכנית חומש לפיתוח.
עוזי לנדאו: הסיבה שדרושה תכנית אב, כי לעיתים אני שומע מספרים מפי קובעי מדינה וראשי ערים גדולות, שאנחנו יכולים בלי בעיה להגיע ל-10 מיליון תיירים, ל-20 מיליון תיירים במדינת ישראל.
עוזי לנדאו: ואני שואל את עצמי, אם נגיע ל-10 מיליון תיירים למשל, מה ייקרה לכנסיית הקבר בירושלים?
עוזי לנדאו: אתה רואה את ירדן, ירדן מתכננת את מספר התיירים לפי הנקיק בפטרה, שאנשים יכולים לעבור.
עוזי לנדאו: אתה לא יכול להביא אינסוף תיירים.
עוזי לנדאו: אחד הדברים שאני רוצה לדעת בתכנית הזאת, לגביי התיירים, לא רק כמה אנחנו מסוגלים לאכלס אלא גם איזה תיירים נרצה שיגיעו לכאן, איזה תשתיות צריך לפתח.
עוזי לנדאו: אלה תשובות שארצה לראות, תשובות מקצועיות.
עוזי לנדאו: יתר הדברים: שימוש שווקים קיימים, כניסה לחדשים, פיתוח תשתיות ציבוריות זה דבר שהוא חשוב, בכלל זה, עידוד בניית בתי מלון ואטרקציות.
עוזי לנדאו: אני מדגיש בתוך זה, כאילו כמשימה נפרדת, הקמת בתי מלון ואמצעי אכסון עממיים.
עוזי לנדאו: בנפרד שמנו כאן כסעיף חשוב את פיתוח ושיקום אזור ים המלח.
עוזי לנדאו: זה גם נדון בוועדה הזאת באופן נמרץ בפעם הקודמת.
עוזי לנדאו: החסמים העיקריים שכדאי גם לזכור.
אבישי ברוורמן: לאה קבעה לנו סיור בים המלח, שבו אנחנו נבקר גם את המפעלים וגם את בתי המלון.
עוזי לנדאו: הבולענים - עם כל הצרה הסביבתית שיש שם – יכולים להיות אטרקציה תיירותית ממדרגה ראשונה.
עוזי לנדאו: ראו מה קורה בטבע, הבולען מתאים את עצמו למציאות.
עוזי לנדאו: חסמים עיקריים: המשרד עובד בתנאים קשים ביותר.
עוזי לנדאו: כדאי שנהיה מודעים לכך כדי שנוכל לקבל את סיוע ועדת הכלכלה במהלך - - -
אבישי ברוורמן: האם אתה חושב שמצב המשרד הורע לגבי מצב המשרד שהיה כאשר סטס מיסז'ניקוב ומי היה לפני כן, אהרונוביץ?
אבישי ברוורמן: אתה מרגיש שיש שינוי במשאבים ביחס למשרד על פני זמן?
עוזי לנדאו: אתה דורש ממני זיכרון עמוק.
עוזי לנדאו: אני חושב, העובדה היא, המספרים שהראיתי קודם, שהתיירות עולה.
אבישי ברוורמן: זאת אומרת, אתה מרוצה.
עוזי לנדאו: אני אף פעם לא מרוצה.
עוזי לנדאו: אבל התיירות עולה כל הזמן.
עוזי לנדאו: צריך לראות מה הסיבות שהיא עולה ומה הסיבות שהיא לא עולה מספיק.
עוזי לנדאו: ציינתי 5 מיליון תיירים, שאותם, גם עם התשתית הקיימת, עם שיפורים מסוימים, אנחנו מסוגלים להכיל אותם.
עוזי לנדאו: מכל החסמים העיקריים שישנם שם, המציאות הגאופוליטית היא דבר מידי שמשפיע על כל דבר שמתרחש.
עוזי לנדאו: אבל לא רק זה, אני פה מציין עלויות נופש – מה שהייתי רוצה לציין זה חוסר מודעות - - -
אבישי ברוורמן: מה שבאמת מעניין אותנו זה נושא העלויות.
אבישי ברוורמן: אתה יודע שפתחנו שלשום בהתייחסות למחירי המזון, ואחת השאלות שעלתה, שבישראל העלויות לתייר מאוד גבוהות.
אבישי ברוורמן: איך אתם פועלים בנושא הזה?
עוזי לנדאו: במאמץ ניכר של המשרד אנחנו הובלנו את שינוי חוק הריכוזיות אתמול בכנסת.
עוזי לנדאו: הבעיה העיקרית של יוקר המחיה היא לאו דווקא יוקר של מחיה בתיירות.
עוזי לנדאו: הדברים נגזרים, בין השאר, ממה שקורה במדינה בכלל.
עוזי לנדאו: הנושא של יוקר בתי המלון, אתה כאן עוסק בהיצע שאחד הדברים שמובילים לזה היא העובדה שהיצע בתי המלון הוא קטן, הוא לא מספיק.
אבישי ברוורמן: קודמך בתפקיד הקים ועדה לנושא הזה, הוא בא ואמר, שהוא רוצה לקדם את נושא תיירות הפנים ולהביא להוזלות.
עוזי לנדאו: המנכ"ל ידווח בעניין.
עוזי לנדאו: אני רוצה לומר עוד דבר, ככל שאנחנו רוצים להוזיל את העלויות של בתי המלון – ובזה עסקה ועדת בר-ניר – אתה ככלכלן יודע, גם כשתוריד עלויות, בסיכומו של דבר, מה שייקבע את המחיר זה נקודת הפגישה של ההיצע והביקוש.
עוזי לנדאו: לכן אנחנו גם עלולים להימצא במצב, שגם כאשר ירדו העלויות, עדיין המחירים יישארו גבוהים ופה נצטרך לראות מה עושים.
עוזי לנדאו: אחד הדברים שרציתי להעיר עליו, הסעיף הזה שהוא חסם גדול, שמו: חוסר מודעות וחשיפה למוצר התיירותי הישראלי.
עוזי לנדאו: סיפר לי עמי הירשטיין, שהיה מנהל מלונות דן, הזמין לביקור בארץ ידיד טוב שלו שהיה אחראי על נושא התיירות 30 שנה, אחד העיתונאים הגדולים בגרמניה ביקר כאן במשך שבועיים, חזר ואמר לו, אתם לא נורמליים, איך קורה שאני בענף הזה כבר 25 שנים ואני לא יודע מה שיש כאן.
עוזי לנדאו: לכן, כל הנושא הזה של הבאת ישראל לתודעה – לא ירושלים ולא תל-אביב, שזה חשוב - להביא לידיעת האנשים השונים בעולם, מה יכולה ישראל לעשות, דבר דרמטי בחשיבותו, וכאן, לא רק השיטות, גם התקציבים הם חשובים ביותר.
עוזי לנדאו: אני אציע כאן, למשל, יש עניין של אשרות כניסה לישראל, כאשר שני השרים שקדמו לי, גם השר מיסז'ניקוב וגם השר אהרונוביץ, הביאו לביטול הוויזות מרוסיה ולביטול הוויזות מאוקראינה, זה הביא לקפיצה ניכרת ביותר בתיירות.
עוזי לנדאו: ולכן, החסמים הפשוטים האלה לכאורה, שקלים להסרה, הם חשובים.
עוזי לנדאו: אבל צריך לזכור, יש מדינות שאין למהר להסיר מהן את הוויזות, יש סיבות ביטחון, יש סיבות של מהגרי עבודה.
עוזי לנדאו: אני רוצה לציין עוד דבר אחד, קיבולת הטיסות לישראל.
עוזי לנדאו: אם יש למשל פוטנציאל גדול לתיירות מסין, שם צוואר הבקבוק זה הטיסות הישירות, יש לנו פחות מדי טיסות ולכן זה דבר שמקשה ביותר על התיירים שמגיעים.
עוזי לנדאו: לא מצוין דבר שקשור לזה, סיכון גבוה בהשקעות להקמת מלונות למשל.
עוזי לנדאו: וכשאנחנו מדברים על תיירות כנסים – והיא תיירות מכניסה ביותר - היום לשכנע מישהו לעשות כנס בישראל כאשר הוא צריך לארגן את הכנס הזה לעיתים שנה או שנתיים מראש, וזמן קצר לפני כן זה עלול להתבטל, אנשים לא ממהרים.
עוזי לנדאו: אנחנו מנסים להיכנס מחדש לכל הנושא הזה.
עוזי לנדאו: יש טיסות צ'רטר.
עוזי לנדאו: אני אסיים כאן.
אבישי ברוורמן: תוך כדי ההתייחסות של המנכ"ל, אני רוצה עוד מספר הערות שהצוות שלך יתייחס אליהן.