GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<איתי עצמון: קראנו את שתי הפסקאות בסעיף 2 והושמעו הערות לגבי ההגדרה "מוצר עישון".
אבישי ברוורמן: נמשיך בהקראה.
אבישי ברוורמן: נרשום את כל הדברים.
אבישי ברוורמן: ההצבעה תהיה בישיבה הבאה.
<מיכל גולדברג: כבודו, אולי לפני שנמשיך, בדיון הקודם נשמעו כמה הערות לגבי ההגדרה "מוצר עישון".
<מיכל גולדברג: רשמנו את ההערות.
<מיכל גולדברג: קיבלנו את חלקן ואנחנו נתקן מעט את הנוסח בעקבות ההערות שנשמעו.
<איתי עצמון: אזכיר, לגבי הגדרת "מוצר עישון", מכיוון שבפסקה (1) של ההגדרה נכתב "רכיבים צמחיים המשמשים לעישון", שאלתי איך אנחנו מבחינים כאן בין רכיבים שמשמשים גם למטרות אחרות ובין רכיבים שמשמשים לעישון ואותם יש להגביל מבחינת השיווק והפרסומת.
<איתי עצמון: אני מבין שהמבחן לעניין זה הוא מבחן מטרת השימוש, אם אני מבין נכון.
<מיכל גולדברג: נבהיר בנוסח שהכוונה לחומר ממקור צמחי שמיועד לעישון.
<לאה ורון: עו"ד גולדברג, אני לא מבינה, אתם הולכים להעביר נוסח מתוקן לסעיף 2?
<מיכל גולדברג: בהגדרה "מוצר עישון" בפסקה (1) נתקן את הנוסח.
<איתי עצמון: באיזו פרוצדורה?
<איתי עצמון: אתם רוצים כרגע לסכם מה יהיה התיקון שישולב?
<מיכל גולדברג: אני יכולה להציע את התיקון.
<לאה ורון: את חייבת לקחת בחשבון שוועדת הכלכלה אמורה להפיץ מבעוד מועד את הנוסחים לגורמים השונים.
יעקב ליצמן: אם לא, זה יהיה נושא חדש.
<לאה ורון: למשל.
<מיכל גולדברג: בהחלט.
<מיכל גולדברג: אנחנו נעביר זאת מבעוד מועד לפני הדיון הבא.
<איתי עצמון: אני מציע שתעצרי לרגע.
<איתי עצמון: תוכלי להסביר את ההגדרה ""עישון" – לרבות בדרך של ייצור אדים לשאיפה"?
<איתי עצמון: איך אנחנו מונעים כאן הכללה של מכשירי אדים, למשל?
מיכל רוזין: השבוע פורסם שגם הם מסוכנים.
<מיכל גולדברג: זאת הגדרה שמרבה.
<מיכל גולדברג: הפעולה הקלאסית של עישון היא בדרך של שרפה, וכאן אנחנו רוצים "לרבות בדרך של ייצור אדים לשאיפה".
<מיכל גולדברג: בחלק ממוצרי העישון החדשים, כמו הסיגריה האלקטרונית, העישון נעשה גם בצורה של מה שנקרא vaporizing.
<מיכל גולדברג: אין כוונה כאן בכלל למכשירי אדים.
<מיכל גולדברג: הכוונה אך ורק למוצרים שנצרכים בצורה של עישון, דהיינו שאיפה לריאות, ולא בצורה של מכשיר אדים.
<איתי עצמון: כלומר, אם אנחנו בעצם משלבים את הגדרת "עישון" באחת הפסקאות בהגדרה "מוצר עישון", את אומרת שלמעשה מדובר על עישון רכיבים צמחיים שמיועדים לעישון, שמטרתם עישון, ואז אנחנו בעצם לא כוללים, למשל, מכשיר אדים.
<מיכל גולדברג: להסביר הגדרה-הגדרה, או לקרוא עד סוף ההגדרות ולהסביר אז?
אבישי ברוורמן: תקראי עד סוף ההגדרות ואז תסבירי.
אבישי ברוורמן: כאן תעצרי ותסבירי.
<מיכל גולדברג: את ההגדרה "עישון" הסברנו.
<מיכל גולדברג: ההגדרה "מפקח" היא הגדרה טכנית.
<מיכל גולדברג: בהגדרה ""עשיית פרסומת" – נעשו כאן כמה תיקונים בהגדרות המקוריות שנמצאות היום בחוק לגבי פרסומת.
<מיכל גולדברג: קודם כול, הוספנו הגדרה ל"עשיית פרסומת", זאת אומרת העבירה של פרסומת אסורה לפי החוק בסעיף 3, שכוללת את יצירת הפרסומת, הפקת הפרסומת, הפצת הפרסומת, הזמנת הפרסומת או מימון הפרסומת.
<מיכל גולדברג: ההוראה הזאת קיימת היום בסעיף 12 לחוק.
<מיכל גולדברג: מדובר כאן רק בתיקון טכני.
<מיכל גולדברג: את סעיף 12 לחוק אנחנו מציעים למחוק ומעבירים את זה להגדרה, פשוט כדי להתאים לנוסחים של חקיקה מודרנית.
<איריס אפשטיין: אני מ"פיליפ מוריס בע"מ".
<איריס אפשטיין: לנו יש בקשה בנוגע להגדרת "פרסומת".
<איריס אפשטיין: כפי שאמרת, החוק הזה הולך לאסור כליל על הפרסומת.
<איריס אפשטיין: הדבר היחיד שהצעת החוק כרגע מציעה לאפשר הוא תקשורת דרך מאגר מידע עם מעשן מבוגר שנתן את הסכמתו מראש.
<איריס אפשטיין: בהתאם לאותו רציונל, שאנחנו מקבלים אותו, אנחנו רוצים להמשיך ולדבר עם מעשנים מבוגרים שנתנו את ההסכמה שלהם מראש, היינו מבקשים תיקון קטן בהגדרה, שאחרי שמדברים על הציבור יוסיפו את המילים "אלא אם כן הנמנה על אותו ציבור הסכים לקבלה".
<איריס אפשטיין: כלומר, להחריג את האנשים שהם כבר מעשנים, שכבר בדקנו שהם מבוגרים, שכבר ביקשו לקבל מידע מחברת הטבק, כדי לאפשר לנו להמשיך ולדבר איתם.
אבישי ברוורמן: זה לא פה, לא בסעיף ההגדרה.
אבישי ברוורמן: אולי נדון בזה בסעיף אחר, זה סעיף המהותי.
<איתי עצמון: אני מציע שנדון בכך בסעיף המהותי.
<איתי עצמון: כאן מדובר על הגדרות.
<איתי עצמון: אנחנו לא משלבים הוראות מהותיות אופרטיביות בהגדרות.
<רוני גמזו: אנחנו נסביר למה זה לא קביל.
<חגית אברהמי: אני עו"ד חגית אברהמי, אני מייצגת את "פיליפ מוריס בע"מ".
<חגית אברהמי: אני רוצה להסביר, אנחנו סבורים שזה צריך לבוא לידי ביטוי בסעיף ההגדרות מכיוון שאחרת בסעיף שמחריג, מתי מותר לעשות פרסומת, כאשר נגיע לסעיף 3, נוצר מצב שעשויים להישאר ציבורים, כלומר אם אני אדבר עם שני אנשים ביחד ושניהם היו במאגר המידע עלול להיווצר מצב, על-פי הדרך שבה מנוסח החריג, שלא אוכל לדבר איתם כך.
<חגית אברהמי: אנחנו מציעים, ואפשר לבדוק את זה, שגם ההגדרה תתאים לקונצפט שכל החוק מציע.
<חגית אברהמי: החוק מציע לעבור, כפי שחברתי הסבירה, ממצב של דיבור עם הציבור בכללותו, ממצב שבו הפרסומת היתה גלויה לכלל הציבור, למצב שבו התקשורת תהיה עם אותם אנשים בגירים ומיודעים.
<חגית אברהמי: אנחנו חושבים שעל מנת לאפשר את הקונצפט הזה זה צריך לבוא לידי ביטוי גם בהגדרה.
אבישי ברוורמן: אני לא יכול להיכנס בין כל עורכי-הדין.
אבישי ברוורמן: תסבירו לי מה עליי לעשות, אם יש פה בעיה או שאני יכול להתקדם.
<מיכל גולדברג: החוק מתייחס לזה.
<מיכל גולדברג: הקונצפט של החוק הוא שהפרסומת אסורה.
<מיכל גולדברג: גם כאן מדובר על פרסומת.
<מיכל גולדברג: יש סייגים בחוק.
<מיכל גולדברג: הפרסומת אמנם אסורה, אבל עדיין יש בחוק מספר סייגים שבהם זה אפשרי, אם הם מתקיימים זה אפשרי.
<מיכל גולדברג: מה שאתן מציעות מופיע באחד הסייגים.
אבישי ברוורמן: עו"ד עצמון מחזק את עמדתך.
אבישי ברוורמן: בשבילי עו"ד עצמון קובע פה.
<אירית מנטש: אני מן האגודה למלחמה בסרטן.
<אירית מנטש: רציתי לשאול אם יש אפשרות להוסיף כאן, כי זה חשוב, אנחנו חיים בעידן של טלפונים סלולריים וסמארטפונים ואפליקציות, אז אולי כדאי להבהיר כאן שזה כולל גם את זה כאשר מדובר על איסור כזה.
<אירית מנטש: זאת בקשה של האגודה למלחמה בסרטן ושל שירותי בריאות כללית וגם של עו"ד עמוס האוזנר, שמתנצל שלא יכול היה להגיע בגלל השלג.
<מיכל גולדברג: מבחינתנו זה כלול.
רוברט אילטוב: כבוד היושב-ראש, יש לי שאלה עקרונית.
רוברט אילטוב: אם אדם מעשן, ואין בחוק איסור על עישון בישראל, והוא רוצה לקבל מידע, גם פרסומי, וזה זכותו.
רוברט אילטוב: למה אוסרים?
<איתי עצמון: בסעיף 3 יש חריגים.
רוברט אילטוב: אני שומע שזה מאוד גורף.
<רוני גמזו: כשנגיע לסעיף בהמשך תוכל לראות, יש החרגה.
<מיכל גולדברג: זה אפשרי.
<איתי עצמון: המענה הוא בסעיף המהותי.
<איריס אפשטיין: אבל ההחרגה מאוד-מאוד מצומצמת.
<רוני גמזו: כך היא צריכה להיות.
אבישי ברוורמן: גברת אפשטיין, נגיע לסעיף המהותי.
<איתי עצמון: אני מבקש להתייחס להגדרת "פרסומת", לשתי נקודות.
<איתי עצמון: הנקודה הראשונה היא הכללת האינטרנט במפורש לאחר התיבה "באמצעים אלקטרוניים".
<איתי עצמון: אני מציע שאת השאלה הזאת אנחנו נבחן יותר לעומק גם ביחס לחוקים אחרים, ולכן אני מציע כרגע לא לסכם שום דבר בשאלה אם אמצעים אלקטרוניים כוללים אינטרנט ואין צורך לומר זאת במפורש או שיש צורך לומר זאת במפורש.
<איתי עצמון: אני מציע כרגע לא לסכם את הנקודה הזאת ולהמתין לדיון פנימי אצלנו, גם ביחס לחוקים אחרים.
אבישי ברוורמן: ברור שהכוונה שהאינטרנט על כל מרכיביו יהיה כלול בתוכו.
<איתי עצמון: נקודה שנייה, מופיע היום בחוק העיקרי סעיף 2, שקובע כדלקמן: "לא יעשה אדם פרסומת בשבח העישון כשלעצמו".
<איתי עצמון: השאלה האם לאור הרחבת ההגדרה "פרסומת" יש צורך בהשארת הסעיף הזה על כנו, או יש צורך במחיקתו, או בשינויו.
<אלעד שפר: יש צורך בהרחבה שלו.
<אלעד שפר: לגבי פרסומות סמויות יש צורך בהרחבה שלו.
<איתי עצמון: השאלה מה היחס בין ההוראה הזאת לבין ההגדרה "פרסומת", שהיא מאוד-מאוד רחבה.
<איתי עצמון: היא בעצם בכל צורה, בכל אמצעי, באופן ישיר או עקיף, גלוי או סמוי.
<איתי עצמון: ואילו בחוק הקיים בסעיף 2 נקבע היום כי "לא יעשה אדם פרסומת בשבח העישון כשלעצמו".
<מיכל גולדברג: בחנו את הסעיף הזה לאחרונה בעקבות עתירה שהוגשה.
<מיכל גולדברג: האיסור בסעיף 3 הוא "לא יעשה אדם פרסומת לטבק.
<מיכל גולדברג: ..".
<מיכל גולדברג: אנחנו מעט מקדימים את המאוחר.
<איתי עצמון: פשוט השאלה הזאת עולה אגב הגדרת "פרסומת".
<מיכל גולדברג: בסעיף 3 האיסור הוא "לא יעשה אדם פרסומת לטבק או מוצר עישון", כאשר יש לנו הגדרה ספציפית ל"פרסומת" ולאחר מכן יש לנו הגדרה ל"פרסומת לטבק ומוצר עישון".
<מיכל גולדברג: ההגדרה ל"פרסומת למוצר עישון" בעצם מדברת על פרסומת שמטרתה לקדם מותג מסוים של טבק או מוצר עישון מסוים.
<מיכל גולדברג: זה האיסור בסעיף 3, זה האיסור העיקרי של הפרסומת, וזו הפרסומת הקלאסית שאנחנו מדברים עליה.
<מיכל גולדברג: סעיף 2 לחוק קובע בנוסף לאיסור בסעיף 3 "לא יעשה אדם פרסומת בשבח העישון כשלעצמו".
<מיכל גולדברג: זאת אומרת, גם אם אין כאן איזה מותג מסוים של טבק- - -
<איתי עצמון: לא רק מותג.
<איתי עצמון: זה קידום טבק או מוצר עישון.
<מיכל גולדברג: מדובר על פרסומת בשבח העישון כשלעצמו.
<מיכל גולדברג: תיאורטית חברות הטבק יכולות להתאחד ולשים איזו פרסומת שלא מקדמת מותג מסוים אלא מקדמת את העישון באופן כללי.
<מיכל גולדברג: לפי סעיף 2 גם זה אסור.
<אלעד שפר: כמו בתוכנית "האח הגדול", למשל.
<מיכל גולדברג: שם עלתה באמת השאלה אם היתה הפרה של הסעיף, לא על מותג אלא עצם העישון, אכן כן.
<דן פרידמן: אני עו"ד דן פרידמן, מייצג את חברת "דובק".
<דן פרידמן: אני רוצה להצטרף לדברי עו"ד עצמון, גם ברמה המהותית אבל גם ברמה הטכנית.
<דן פרידמן: ראשית, ברמה הטכנית.
<דן פרידמן: אכן לטעמנו בסעיף קטן (ב) המילה "אינטרנט" אינה במקומה.
<דן פרידמן: אם נסתכל, כתוב "לרבות בציור, בדמות, בצליל, בתמונה", כלומר מדובר על אמצעים מסוימים.
אבישי ברוורמן: הוא לא אמר שהיא לא במקומה.
אבישי ברוורמן: הוא התכוון שצריך לבחון אותה.
<איתי עצמון: צריך לבחון את ההסדרה ואת הרגולציה שחלה בכלל על האינטרנט.
<דן פרידמן: אז אדבר בשם עצמי, אני מתנצל, אדבר בשם עצמי בלבד.
<דן פרידמן: ניסיתי להיתלות באילנות גבוהים אבל אדבר בשם עצמי.
<דן פרידמן: המילה "אינטרנט" פה אינה במקומה מכיוון שהסעיף הזה לא מדבר על רדיו, טלוויזיה, עיתונים וכיוצא בזה אלא "ציור, דמות, צליל, תמונה".
<דן פרידמן: אם משום מה "אינטרנט" יופיע פה הוא לא במקומו.
<דן פרידמן: ברמה המהותית, "דובק" מתנגדת לאיסור הפרסום באינטרנט, ואסביר מדוע.
<דן פרידמן: האינטרנט, כידוע, הוא בינלאומי.
<דן פרידמן: "דובק" היא יצרן הסיגריות הישראלי היחיד.
<דן פרידמן: יוצא שכל המותגים הזרים, אם במקסיקו ואם אני-לא-יודע-איפה יכולים לפרסם באינטרנט ממקום מושבם, טורקיה או אני-לא-יודע-איפה, ורק "דובק", יצרן ישראלי, שגם כך- - -
אבישי ברוורמן: מעניין מאוד.
אבישי ברוורמן: אם אי אפשר לחסום פרסומת לזרים אז יש פה תחרות לא הוגנת.
<חיים גבע-הספיל: חברת "דובק" יכולה גם לפרסם במקסיקו.
אבישי ברוורמן: יש לך תשובה לזה, פרופ' גמזו?
<רוני גמזו: מטרתנו, היום אנחנו יודעים שהאינטרנט הוא עולם פרסום רחב ביותר.
<רוני גמזו: אנחנו לא יכולים לעשות הגבלה של הפרסום ללא התייחסות לאינטרנט.
<רוני גמזו: כך עשינו גם בתקנות הגבלת הפרסום והשיווק של מוצרי אלכוהול, עשינו את זה והכללנו את האינטרנט.
<רוני גמזו: אי אפשר בלי זה.
<רוני גמזו: יכול להיות שחברה מסוימת אומרת: לחברה אחרת יש אפשרות או אין אפשרות.
<רוני גמזו: תזכור שגם יש בארץ מפיצים, אנשי שיווק שמייצגים את החברות הבינלאומיות וגם להם זה יהיה אסור.
<רוני גמזו: אני לא יכול להתיר את זה.
<רוני גמזו: כמובן גם אתם יכולים, אני לא יודע, לנסות להתחכם לחקיקה ולפרסם בכל מיני אתרים מטנזניה.
<רוני גמזו: בהקשר הזה הכנסת כבר חוקקה, זה לא החוק הראשון.
<רוני גמזו: האינטרנט הוא עולם פרסום מאוד מסיבי.
<רוני גמזו: היום כשאתה מגביל פרסום בעיתון, ויש לו את האתר האינטרנטי, לא עשית כלום.
<רוני גמזו: חייבים להוסיף את איסור הפרסום גם באינטרנט.
אבישי ברוורמן: אני מציע שלגבי האינטרנט נדון בישיבה הבאה.
איציק שמולי: הערות נוספות לסעיף הזה?
<דן פרידמן: אני רק רוצה להשיב, לפרוטוקול.
<דן פרידמן: כל מה שאנחנו מבקשים, שוב, אם יש כאן איסור מסוים אנחנו נקבל אותו, אבל הוא לא יכול להיות לא שוויוני.
<דן פרידמן: מכיוון שהאינטרנט, בהגדרה, הוא בינלאומי אנחנו כ"דובק" בוודאי, בניגוד לדברי מר גמזו, לא נעקוף את החוק על-ידי זה שנבצע את הפרסום מטורקיה או ממקסיקו, אנחנו לא נעשה את זה.
<דן פרידמן: אנחנו חברה שומרת חוק.
<דן פרידמן: אנחנו רק רוצים תחרות הוגנת.
<דן פרידמן: גם כך ערוצי הפרסום שפתוחים בפני "דובק" כיצרן מקומי מאוד-מאוד מוגבלים, הם אך ורק בישראל, בעוד שכולנו מכירים את המותגים הבינלאומיים שמשתמשים בהרבה מאוד אמצעים עולמיים כדי לפרסם את עצמם וכל ישראלי שטס לחוץ לארץ או צופה בטלוויזיה או הולך לקולנוע נחשף למותגים הללו.
<דן פרידמן: כל האמצעים הללו חסומים בפני "דובק".
<דן פרידמן: אם גם האינטרנט ייחסם בפני "דובק" ויהיה פתוח למותגים הזרים, המשמעות היא הרת אסון ל"דובק".
<דן פרידמן: אני רוצה להבהיר פה שני דברים.
<דן פרידמן: ל"דובק" אין במוצהר שום כוונה לשכנע איש להתחיל לעשן, ובוודאי לא צעירים.
<דן פרידמן: כל מטרתנו היא לגרום לכך שאנשים שממילא מעשנים יעדיפו לעשן את מותגי "דובק" על פני מותגים זרים.
<דן פרידמן: לכך מכוונות כל הפרסומות ואפשר לראות את זה.
<דן פרידמן: לכן הבקשה שלנו היא שהדברים יהיו שוויוניים.
<דן פרידמן: אני מכבד כמובן את הדברים שנאמרו.
<דן פרידמן: ניתן בהחלט להטיל הגבלות מסוימות כך שיובטח שהפרסום באינטרנט לא יהיה באתרים שמיועדים לצעירים בני פחות מ-18 כמובן, כפי שנעשה היום בעיתונות, אגב, שיש הגבלה לא לפרסם במוסף כזה או במוסף אחר.
<דן פרידמן: ניתן להגביל את הדברים, כמובן להוסיף אזהרות כפי שצריך וכל הדברים הללו, ובלבד שהיכולת שלנו לתחרות ולשוויון לא תיפגע.
<דן פרידמן: תודה.
<מיכל גולדברג: כבוד היושב-ראש, אני מבקשת להשיב לדבריו של בא-כוח "דובק" ולהרגיע אותו אולי, שכמובן ההוראה היא שוויונית והיא תחול על כולם, לא רק על "דובק", גם על יבואנים.
<מיכל גולדברג: לצורך כך אני גם רוצה להפנות אותך לסעיף 13 לחוק, עם הנוסח כפי שאנחנו מבקשים לתקן אותו.
<מיכל גולדברג: גם האמנה בנושא הפיקוח על הטבק מבקשת לאסור במפורש על פרסומת חוצת-גבולות ושמה על כך את הדגש.
<מיכל גולדברג: לכן אנחנו גם מבקשים בסעיף 13 להוריד את הסיפה.
<מיכל גולדברג: אני מציעה שנגיע לזה שם.
<מיכל גולדברג: במפורש האיסור הוא לא רק על "דובק" אלא גם על יבואן של טבק.
<מיכל גולדברג: ככל שתהיה פרסומת כזאת באינטרנט, אין מבחינתנו הבדל.
<דן פרידמן: אשיב רק בשני משפטים.
<דן פרידמן: כבוד היושב-ראש אמר שזה יידון בהמשך.
<דן פרידמן: אני ער כמובן לסעיף 13 אבל לחלוטין זה לא פותר את הבעיה מכיוון שתמיד יימצא מקום שממנו חברה זרה תוכל בצורה לגיטימית לחלוטין, כי היא פעילה שם ויש לה אתר שפועל לשם, לבצע את הפרסום, ואנחנו לא.
איציק שמולי: הנקודה ברורה.
איציק שמולי: התייחסויות נוספות לסעיף ההגדרות, אם יש.
חנא סוייד: רציתי להבין, בסופו של דבר, האם זה המקום וזה הסעיף להתייחס לעניין של אדם מבוגר שנתן את הסכמתו שישלחו לו חומר הסברה או פרסום על מוצר טבק?
<איתי עצמון: זה לא המקום.
חנא סוייד: יש מקום אחר?
<איתי עצמון: בסעיף 3.
מיכל רוזין: אתה יכול להסביר לנו מה זה "מכירה במחסן לצידת אניות וכלי טיס"?
<איתי עצמון: זאת היתה השאלה הבאה שלי.
<איתי עצמון: אני מבקש להסביר את התיקון להגדרת "שיווק".
<דן פרידמן: יושב לידי מנכ"ל "דובק", ד"ר רועי גהל.
<דן פרידמן: יש הצעה- - -
איציק שמולי: סליחה, השאלה הופנתה למשרד הבריאות.
<דן פרידמן: אני מתנצל, חשבתי שפנו אליי.
<דן פרידמן: סליחה.
<איתי עצמון: אני מבקש שנציגי משרד הבריאות יסבירו.
<חיים גבע-הספיל: "מחסן לצידת אניות וכלי טיס" זה – בזמנו של סגן השר ליצמן פנו אלינו מאחד הגופים שמעביר מוצרי טבק.
<חיים גבע-הספיל: הוא בעצם רוכש מוצרי טבק, מביא אותם לאיזה מחסן פטור ממכס ושולח את זה ישר לחוץ לארץ.
<חיים גבע-הספיל: אין תהליך של מכירה בארץ, יש איזה מעבר דרך.
<חיים גבע-הספיל: בשינוי שעשינו מהחוק הקיים, החוק הקיים מגדיר "חנויות פטורות ממכס" והוא נכלל שם.
<חיים גבע-הספיל: בעצם בשינוי שאנחנו עושים, כדי להחיל את אותן הגבלות על שיווק גם על הדיוטי-פרי יצא שאותם מחסנים מחויבים בסימון ובכל ההגבלות שרלוונטיות לשיווק אוטומטית מרגע שהטבק מגיע, למרות שהם לא מוכרים אותו פה והוא עובר אוטומטית לחוץ לארץ.
<חיים גבע-הספיל: לכן הם ביקשו שאותם מחסנים, שבהם לא מתבצעת מכירה בארץ של המוצרים שלהם אלא הם משמשים רק לאחסון, לא יחולו עליהם ההוראות והם יוכלו להמשיך להביא מוצרים ולשלוח אותם ישר הלאה.
<חיים גבע-הספיל: זה מעין ספסרות או משהו כזה.
<איתי עצמון: אבל כתבתם "מכירה במחסן", אז יש איזו פעולה של מכירה, אבל היא לא מכירה לכלל הציבור?
<חיים גבע-הספיל: זה מוצר שנמכר, כן.
<חיים גבע-הספיל: אין מכירה לציבור הרחב.
<הלנה ביילין: בחנויות צידה לאניות, אני מייצגת את "ג'יימס ריצ'רדסון", גם לנו יש אגב חנויות צידה לאניות.
<חיים גבע-הספיל: למשל "א.ל.מ" לא מוכרים מוצרי טבק בדיוטי-פרי אבל יש להם מחסנים.
<חיים גבע-הספיל: הם כן רוכשים טבק מחוץ לארץ ושולחים את זה לבסיסים של הצבא האמריקאי באפגניסטן ולמטות של האו"ם.
<הלנה ביילין: זה "סקאל".
<הלנה ביילין: זה לא "א.ל.מ".
<חיים גבע-הספיל: סליחה, "סקאל".
<הלנה ביילין: ל"סקאל" ו"ג'יימס ריצ'רדסון" יש חנויות צידה לאניות והם זכו במכרזים.
<הלנה ביילין: אם צריך, אסביר.
<חיים גבע-הספיל: בדיוטי-פרי יש גוף אחד שמוכר, אבל יש עוד גופים שנמצאים בארץ ויש להם מחסנים בשטח של המכס.
<הלנה ביילין: סליחה, בדיוטי-פרי אנחנו לא היחידים שמוכרים.
<הלנה ביילין: בנתב"ג אנחנו היחידים שמוכרים.
<הלנה ביילין: יש דיוטי-פרי במעברי הגבול, יש דיוטי-פרי בעוד מקומות.
<הלנה ביילין: בכולם הדיוטי-פרי הוא על-פי מכרזים והרשאות של רשות שדות התעופה, ויש גורמים נוספים של הדיוטי-פרי.
<הלנה ביילין: הדיוטי-פרי נכלל קודם בהגדרה "שיווק", הוצא באופן גורף.
<הלנה ביילין: לא ביקשתי לתקן את ההגדרה הזאת ולהחזיר אותנו, אבל אם אתה כבר מדבר על זה- - -
<חיים גבע-הספיל: אנחנו לא מדברים על זה.
<הלנה ביילין: זה נושא דומה.
<הלנה ביילין: גם אנחנו צידה לאניות.
<חיים גבע-הספיל: יש גופים שעושים סחר במוצרי טבק, מביאים אותה לארץ ומעבירים אותם מייד לחוץ לארץ, לא מוכרים בארץ.
מיכל רוזין: אבל אין עליהם איסור למכור בארץ.
<חיים גבע-הספיל: לא, אבל זה מחסן.
<לאה ורון: בהגדרה "שיווק" בחוק עצמו אתם מוחקים את ה"מכירה בחנויות פטורות מכס" ומחליפים את ההגדרה ב"מכירה במחסן לצידת אניות וכלי טיס"?
<חיים גבע-הספיל: נכון, שם יהיה הפטור.
<לאה ורון: תסבירו את זה.
<חיים גבע-הספיל: החוק, נכון להיום, לא מטיל על חנויות דיוטי-פרי אותן דרישות שיש בחוק לגבי סימון מוצרי טבק, כל מיני אזהרות, דברים שהחוק מגדיר היום לגבי שיווק.
<חיים גבע-הספיל: אנחנו רוצים לבטל את הפטור הזה ולהגיד שגם מכירה בדיוטי-פרי של מוצרי טבק, על המוצרים האלה יהיו הגבלות של שיווק, למשל סימון כפי שאנחנו רוצים בארץ.
<חיים גבע-הספיל: אבל ברגע ששינינו את ההגדרה הזאת, את הפטור הזה, בעצם הכללנו מבחינת החוק גם מחסנים, שבהם אין מכירה לציבור אלא הם פשוט רוכשים מחוץ לארץ ומעבירים לחוץ לארץ.
<חיים גבע-הספיל: בעקבות השינוי זה היה עלול לחול גם עליהם.
<חיים גבע-הספיל: התיקון הזה נועד להבהיר שבמקרה שלהם זה לא יחול והם לא נדרשים לעמוד באותן דרישות.
<איתי עצמון: אני מתנצל, אבל לא כל-כך הבנתי.
מיכל רוזין: אני לא מבינה מה אוסרים עליהם ומה מתירים להם.
<איתי עצמון: אני לא מבין את ההגדרה.
<הלנה ביילין: אולי אסביר במה היינו פטורים.
<הלנה ביילין: זה יהיה יותר ברור, האמינו לי.
<הלנה ביילין: אני פשוט חיה את זה.
אבישי ברוורמן: קודם עו"ד עצמון, ואם הוא לא יסביר טוב אז ניתן לך.
<איתי עצמון: אני מבקש להבין, מכיוון שבהגדרה "שיווק", ההגדרה בחוק העיקרי היא כדלקמן: "מכירה, הספקה או יבוא של מוצרי טבק, למעט...", ובפסקה (3) של אותה הגדרה כתוב: "מכירה בחנויות פטורות מכס", ועכשיו לפי ההצעה: "מכירה במחסן לצידת אניות וכלי טיס".
<איתי עצמון: אם אין שם פעולה של מכירה וזה רק אחסון אז למה צריך לכתוב- - -
<חיים גבע-הספיל: הוא המוכר.
<חיים גבע-הספיל: הוא קונה, מביא את זה לארץ ומוכר את זה לחוץ לארץ.
<איתי עצמון: אבל ההגדרה אומרת עכשיו "למעט מכירה במחסן".
<איתי עצמון: אם אתה אומר שאין מכירה- - -
<חיים גבע-הספיל: יש פעולה של מכירה.
<חיים גבע-הספיל: הוא קונה מיצרן הסיגריות בחוץ לארץ, מביא את זה למחסן בארץ ומייד שולח את זה לגופים אחרים בחוץ לארץ.
מיכל רוזין: יש עליו איסור בחוק למכור בארץ?
<חיים גבע-הספיל: בוודאי, הוא לא חנות, אסור לו.
<חיים גבע-הספיל: אם הוא מוכר בישראל חלות עליו ההגבלות.
<רוני גמזו: השינוי הזה נועד קודם כול להכליל בהגבלות של שיווק ופרסום את המכירה, שהיא מכירה בתחנות המעבר, בדיוטי-פרי, ביציאות מן הארץ.
<רוני גמזו: לכן לקחנו את פסקה (3) בהגדרת "שיווק", שבה יש "מכירה בחנויות פטורות ממכס" והחרגנו אותה, כלומר הוצאנו אותה, ביטלנו אותה.
<רוני גמזו: ואז נוצר לנו מצב שיש עדיין מכירה ממש בתוך האניות ובתוך המטוסים, ממש במעבר, לא בנמלי התעופה אלא כבר ממש בתוך כלי הטיס, כלי רכב היציאה מן הארץ.
<הלנה ביילין: גם בנמלים יבשתיים יש חנויות צידה לאניות.
<איתי עצמון: כתוב "מחסן לצידת אניות וכלי טיס", לא חנויות.
<רוני גמזו: יכול להיות שצריך לשנות את הניסוח המסוים הזה.
<הלנה ביילין: יש מכירה בארץ.
אבישי ברוורמן: עו"ד ביילין, את רוצה להסביר לנו משהו שעוד לא הבנו?
אבישי ברוורמן: בבקשה, עו"ד ביילין תסביר לנו.
<הלנה ביילין: אני מייצגת את "ג'יימס ריצ'רדסון" אבל אני רוצה לומר שאדבר על הסוגיה בכללותה.
<הלנה ביילין: חנויות הדיוטי-פרי, כפי שאמרתי קודם, הן חנויות במקומות שונים.
<הלנה ביילין: חנות הדגל היא בשדה התעופה בן גוריון, זה ברור, חנות שמכניסה הרבה כסף למדינה.
<הלנה ביילין: חנויות אחרות זוכים בהן גורמים שונים וגם מתחרים גורמים שונים, במעברי הגבול וחנויות צידה לאניות.
<הלנה ביילין: צידה לאניות נעשית גם בנמלים בארץ.
<הלנה ביילין: המחסנים הם פה.
<הלנה ביילין: חברת "סקאל" שהתאחדה עם חברת "ליָם" – בהתחלה היו גם "ליָם" לחוד, גם "סקאל" וגם "ג'יימס ריצ'רדסון", אלה הגורמים שהיו מתחרים על חנויות צידה לאניות.
<הלנה ביילין: בינתיים "סקאל" ו"ליָם" התמזגו, הפכו להיות אחת ויצא ששני גורמים בעצם מתחרים על זה.
<הלנה ביילין: יש מכירה למלחים.
<לאה ורון: איפה מתבצעת המכירה?
<הלנה ביילין: במחסנים עצמם.
<רוני גמזו: מן המחסן לאנייה, מן המחסן לכלי הטיס.
<הלנה ביילין: בנמל יש גם צידה טרייה, למשל.
<הלנה ביילין: באות אניות לנמל, קונות צידה טרייה.
<הלנה ביילין: צידה טרייה זה אוכל, כך קוראים לזה.
<הלנה ביילין: אני רוצה להתייחס רגע, לא שיש לי התנגדות שחנויות צידה לאניות יהיו שם, אני רק מסבירה.
<הלנה ביילין: יש מכנה משותף בין כל החנויות האלה, אפילו בין המטוסים, כי בעצם מי שנוסע לחוץ לארץ, כשהוא נמצא בשטח הסטרילי, אם הוא שכח לקנות סיגריות בישראל והוא לא קונה בדיוטי פרי הוא קונה בחוץ לארץ.
<הלנה ביילין: כלומר בסך הכול לא כל אחד יכול לקנות מתי שבא לו.
<הלנה ביילין: מי שרוצה לקנות בארץ ויש היום שלג בירושלים ואין לו כוח לצאת, יקנה מחר.
<הלנה ביילין: מי שרוצה לנסוע מן הארץ, אם הוא לא קונה בדיוטי-פרי, שזה רק למי שכבר פניו החוצה, אז האלטרנטיבה היא לקנות בחוץ לארץ.
<לאה ורון: הוא יכול לקנות גם באווירון או באנייה.
<הלנה ביילין: נכון, אותו דבר, האווירון פטור.
<הלנה ביילין: נכון שבהגדרה "שיווק" נכללו חנויות הדיוטי-פרי עד ההצעה הזאת, בצדק, אגב, כי יש עוד סעיפים.
<הלנה ביילין: למשל התאימו בחקיקה את המטבע לחנויות דיוטי-פרי וקבעו שבחנויות דיוטי-פרי מותר להציג מחירים במטבע זר ולמכור במטבע זר.
אבישי ברוורמן: נדון בזה אחר-כך.
<הלנה ביילין: לא התאימו, או להיפך, הלכו אחורה בקטע של השיווק.
<הלנה ביילין: יחד עם זה, כפי שאולי שמתם לב, לא באתי להילחם על ההגדרה.
<הלנה ביילין: כי אנחנו בלאו הכי – ההגדרה הזאת בעצם פטרה את חנויות הדיוטי-פרי מאזהרות.
<הלנה ביילין: אני מצהירה ומודיעה בזאת שלמרות שהיינו פטורים מאזהרות בסיגריות, יש אזהרות בחנויות הדיוטי-פרי בסיגריות, באנגלית, ברורות, גדולות, כפי שנעשה בעולם.
<הלנה ביילין: יש אזהרות.
<רוני גמזו: אני יודע.
<רוני גמזו: זה built in.
<הלנה ביילין: לכן אין לי בכלל מלחמה על הסעיף הזה.
<הלנה ביילין: אני כן מבקשת, אם כבר אנחנו פותחים את העניין הזה, בסעיף הבא אני מבקשת שתי בקשות שנראות לנו מתבקשות, כדי לאפשר שחנויות הדיוטי-פרי יוכלו לעמוד בתנאים של המכרז, ואני מדברת עכשיו בעיקר, כדוגמה, על שדה התעופה בן גוריון.
<הלנה ביילין: המכרז ברור מאוד – יש חנות אחת גדולה, של 3,000 מטרים, שמכניסה סכומי עתק לרשות שדות התעופה ומאפשרת לצרכנים לקנות מצרכים בפטור ממסים בזמן מאוד מוגבל, עם המון-המון מגבלות.
<הלנה ביילין: המצרכים הנמכרים מוכתבים על-ידי רשות שדות התעופה, ביניהם סיגריות, אלכוהול, קוסמטיקה.
<רוני גמזו: את פותחת את הסעיף.
<הלנה ביילין: זה הסעיף הבא.
אבישי ברוורמן: נמתין לסעיף הבא.
<הלנה ביילין: בגלל זה אני לא מתעקשת על ההגדרה, כי בסעיף הבא נאמר שיש אפשרות להקלות מסוימות לחנויות ייעודיות לטבק ואלכוהול.
<הלנה ביילין: אני מבקשת, למרות שיש לנו חנות רחבה שמשרתת את הנוסעים, שיתייחסו אלינו.
<הלנה ביילין: יש לי הידברות כרגע בהתכתבות עם משרד הבריאות ואני מבינה שיש נכונות לראות שיהיה אזור, ואני מוכנה שיהיה אזור, מיועד למוצרי טבק ושיתייחסו לאזור הזה כאל חנות ייעודית.
<הלנה ביילין: כפי שזה מנוסח היום בחוק, זה לא נותן תשובה.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לסיים את סעיף 2, לגבי ההגדרה.
<איתי עצמון: אני מבקש שאנחנו נבין באופן סופי את הגדרת "שיווק".
<איתי עצמון: מדובר באמת על פעולת מכירה באותם מחסנים?
<איתי עצמון: כלומר, לשיטתכם אין צורך לשנות את הנוסח?
<מיכל גולדברג: כן.
<מיכל גולדברג: אם אפשר, אקרא את ההגדרה "מחסן לצידת אניות וכלי טיס" מתקנות המכס.
<מיכל גולדברג: אני חושבת שזה יבהיר את העניין.
<איתי עצמון: אבל זאת הגדרה שחלה בתקנות המכס ולא חלה לגבי החוק הזה.
<מיכל גולדברג: אז נוכל להוסיף אותה.
אבישי ברוורמן: את רוצה לקחת את אותה הגדרה ולייבא אותה לכאן?
<מיכל גולדברג: בדברי ההסבר ציינו כי הכוונה היא להחיל את הפטור לא על מכירה בחנויות פטורות ממכס אלא רק על מחסנים לצידת אניות וכלי טיס בלבד, אליהם אין גישה לציבור הכללי.
<מיכל גולדברג: מחסנים כאלה מוגדרים בתקנות המכס, התשכ"ו-1965.
<איתי עצמון: אני מבין שזה מוגדר בתקנות, אבל זה לא מוגדר בחוק הזה.
<איתי עצמון: ההגדרה שתחול תהיה ההגדרה בחוק הזה, לא בתקנות.
אבישי ברוורמן: אנחנו ממשיכים למרות הצלצול.
אבישי ברוורמן: היום בכנסת לא יהיו הצבעות אי-אמון, הדיון במליאה יסתיים בשעה 5 וכל המשכימים קום יהיו פה מחר בבוקר ב-8-9.
אבישי ברוורמן: אני עוד לא מצליח להבין מה אתם רוצים.
חנא סוייד: אדוני היושב-ראש, אני חושב שצריך לשנות את שם הצעת החוק.
חנא סוייד: הצעת החוק עניינה הגבלה של פרסום, ואילו כאן רוב הדיבור הוא על איסור מוחלט.
חנא סוייד: זה מתקשר להערה הכללית שלי בהתחלה.
<איתי עצמון: אני מבקש להשלים ולחדד את הנקודה.
<איתי עצמון: הבעיה היא שהמונח "מחסן לצידת אניות וכלי טיס" לא מוגדר כאן.
<איתי עצמון: אם הכוונה להחיל הגדרה ממקום אחר, צריך "לשאוב" ולעגן במפורש את ההגדרה ההיא כאן.
<איתי עצמון: זה שהיא קיימת בתקנות המכס לא כל-כך עוזר לנו לחוק הזה.
<רוני גמזו: אפשר לכתוב: "כהגדרתה בתקנות המכס".
<איתי עצמון: אנחנו לא מגדירים בתוך חוק ראשי הגדרה מחקיקת משנה.
<איתי עצמון: צריך יהיה להעתיק את ההגדרה.
<איתי עצמון: אם תוכלי תאמרי לנו, בבקשה, מה ההגדרה המהותית ואנחנו נמצא את הטכניקה החקיקתית לעשות את זה.
<מיכל גולדברג: אקרא את ההגדרה.
<מיכל גולדברג: ""מחסן לצידת אניות וכלי טיס" – מחסן סגור להחסנת טובין המיועדים לאספקה לאניות, כמפורט בפרט 89.01 לתעריף המכס, לאניות מלחמה זוהרות ולכלי טיס, שבו ניתן גם למכור טובין.
אבישי ברוורמן: תביאו בבקשה לישיבה הבאה הגדרה.
אבישי ברוורמן: תשלחו אותה קודם לוועדה, שחבר הכנסת שמולי וחברת הכנסת רוזין וחבר הכנסת אילטוב וחבר הכנסת סוייד וחברת הכנסת גמליאל יוכלו לקרוא אותה לפני הישיבה ולהתעמק בסוגיות המורכבות האלה של צידתיות ימית.
<אלעד שפר: אני מעוניין להתייחס להגדרה "פרסומת".