GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נועה סרברו: ככל הנראה יידרשו תיקונים בסטים נוספים של תקנות, כיוון שההגדרה מופיעה כבר היום בתקנות שעליהן התבססנו בתקנות הנוכחיות, תקנות ההשקעה של הקדשות ציבוריים.
<מרב תורג'מן: בסדר.
<מרב תורג'מן: אז אני מניחה שאנחנו נאשר את זה כך, וכשזה יתוקן תביאו איזשהו תיקון.
<ענת פייער: אפשר עכשיו לומר שיישאר הממונה על שוק ההון או הרשות לניירות ערך.
<מרב תורג'מן: זה לא "או".
<מרב תורג'מן: אין פה בכלל סמכות עדיין לרשות ניירות הערך.
<מרב תורג'מן: אני לא יכולה לכתוב בתקנות משהו שהוא עדיין לא קיים.
<מרב תורג'מן: אני פשוט חושבת שהדרך היחידה להתמודד עם העניין הזה היא להביא תיקון של התקנות בהמשך, אולי איזה תיקון רוחבי שיידרש לצורך התאמה לשינוי שיתרחש עם חקיקת החוק.
<ענת פייער: אולי "שאישר הגורם המוסמך לכך" – כי עכשיו זה אגף שוק ההון ואחרי זה הרשות לניירות הערך.
<מרב תורג'מן: אבל גם אגף שוק ההון הוא לא לגמרי מוסמך לכך.
<מרב תורג'מן: זאת אומרת, זה איזושהי הסמכה משנית.
<בן ציון פיגלסון: מקובל עליכם "שאישר הגורם הממשלתי המוסמך לכך"?
<בן ציון פיגלסון: יהיה מי שיהיה, כפי שיחוקק בחקיקה ראשית.
<נועה סרברו: "לפי דין".
<מרב תורג'מן: "שאושרה לפי דין".
אבישי ברוורמן: אני רוצה שתגמרו ביניכם.
<מרב תורג'מן: "חברה מדרגת" – חברה שעיסוקה דירוג חוב לפי כושר הפירעון של מי שהוציא את אגרות החוב" – אולי נרשום: "שאושרה לצורך כך" או "שאושרה לשם כך".
<לאה ורון: בסדר, תעשו אחר כך את הניסוח.
<לאה ורון: הרעיון ברור.
<נועה סרברו: אמשיך בהגדרות.
<נועה סרברו: "חוק השקעות משותפות בנאמנות" – חוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד-1994; "יועץ השקעות", "מנהל תיקים" – כהגדרתם בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ"ה-1995; "כספים עודפים" – כספים כאמור בסעיף 10(ג) לחוק; "כתב אופציה" – נייר ערך המקנה לבעליו זכות לרכוש מניות או אגרות חוב סחירות שהוציא מנפיק תמורת תוספת מימוש במחיר או בתקנים הקבועים בנייר הערך; "מטבע חוץ" – כהגדרתו בחוק בנק ישראל, התש"ע-2010; "מנפיק" – תאגיד שהנפיק ניירות ערך, למעט מדינת ישראל; "נייר ערך" – כהגדרתו בחוק החברות, התשנ"ט-1999; "קרן נאמנות" – קרן להשקעות משותפות בנאמנות כמשמעותה בסעיף 3 לחוק השקעות משותפות בנאמנות; "שליטה" ו"בעל עניין" – כהגדרתם בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968; "תקנות קופות גמל" – תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (כללי השקעה החלים על גופים מוסדיים), התשע"ב-2012;" כאן אנחנו מבקשים, בהתאם להערת איגוד לשכות המסחר, להוסיף הגדרה לתעודת סל, כהגדרתה בתקנון הבורסה, כמשמעותו בסעיף 46 לחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968.
אבישי ברוורמן: סעיף 1 נתקבל.
אבישי ברוורמן: אנחנו מאשרים.
אבישי ברוורמן: הסעיף מאושר.
<מרב תורג'מן: אז אתה מאשר את כל תקנה 1, בכפוף לשינויים.
אבישי ברוורמן: ברור, כן.
<נועה סרברו: "2.
<נועה סרברו: דרכי השקעת כספים.
<נועה סרברו: האפוטרופוס הכללי ישקיע את הכספים העודפים בפיקדון נושא תשואה שינוהל במשרד האוצר לפי תקנה 3 או באחת הדרכים שקבעת ועדת ההשקעות לפי תקנה 4, והכל אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת; דרך ההשקעה תיבחר לפי טובת" - כאן אנחנו מתקנים בהתאם להוראת הייעוץ המשפטי – "בעלי הזכויות בנכסים ותפקידי האפוטרופוס הכללי לפי החוק, והכול בכפוף להוראות תקנות אלה".
אבישי ברוורמן: סעיף 2 נתקבל.
<מרב תורג'מן: אנחנו מבקשים להוריד את המילים "ובהתחשב בשינויים שיחולו מזמן לזמן".
<מרב תורג'מן: זה בהתאם להסכמה.
<נועה סרברו: כי לא היה ברור מה הם השינויים שיחולו מזמן לזמן.
אבישי ברוורמן: ברור, קיבלתי.
אבישי ברוורמן: זה ירד, ואני מאשר.
<נועה סרברו: "3.
<נועה סרברו: השקעה בפיקדון במשרד האוצר.
<נועה סרברו: (א) האפוטרופוס הכללי רשאי להשקיע, אחת לחמש שנים, חלק מתוך הכספים העודפים בפיקדון נושא תשואה שינוהל במשרד האוצר, ובלבד שיתקיימו כל התנאים הבאים: (1) סכום ההשקעה בפיקדון לפי תקנה זו לא יעלה על הסכום המחושב לפי הנוסחה שבתוספת הראשונה; (2) הפיקדון יישא תשואה שתשולם במועד משיכת הכספים מהפיקדון; לעניין זה, "תשואה" – כפי שתיקבע בהסכם בין החשב הכללי במשרד האוצר לבין האפוטרופוס הכללי, ואשר לא תפחת מממוצע" – כאן נבקש להוסיף: "ממוצע משוקלל של", כדי להבהיר שלא מדובר בממוצע רגיל.
<נועה סרברו: "ואשר לא תפחת מממוצע משוקלל של התשואות של אגרת חוב ממשלתית צמודה שמועד פדיונה הוא הקרוב ביותר ל-12 שנים ומאוחר ממנו, ושל אגרת חוב ממשלתית צמודה שמועד פדיונה הוא הקרוב ביותר ל-12 שנים ומוקדם ממנו, לפי מחירן בבורסה בתום יום המסחר הקודם למועד ההשקעה;"
<מרב תורג'מן: הואיל והמונח "מוקדם ממנו" לא היה ברור לנו בשיחה שניהלנו קודם, אז הוספתם את המילים "משוקלל" כך שזה יהיה הממוצע - - -
<נועה סרברו: כדי שיהיה ברור שזה לא ממוצע רגיל.
אבישי ברוורמן: כבר אמרנו את זה.
אבישי ברוורמן: ממוצע משוקלל.
<נועה סרברו: "(3) אם יתרת הכספים העודפים שאינם מושקעים בפיקדון לפי תקנה זו לא יספיקו לאפוטרופוס הכללי כדי לעמוד במלוא מחויבויותיו לפי החוק, הוא רשאי למשוך מהפיקדון את הסכום החסר לו לשם עמידה במלוא התחייבויותיו כאמור, ובלבד שסכום זה לא יעלה על שווי הפיקדון בצירוף התשואה שנצברה עליו עד אותו מועד; המדינה תעביר לאפוטרופוס הכללי את הכספים שיידרשו על ידו לפי פסקה זו תוך 60 ימים מיום הדרישה; (4) כספים שעברו לקניין המדינה לפי סעיפים 15(ג1) או 15(ג2) לחוק ינוכו מיתרת הפיקדון, הכוללת את כספי הפיקדון ואת התשואה שנצברה בעדם עד לאותו מועד.
<נועה סרברו: (ב) השקעת כספים עודפים על-ידי האפוטרופוס הכללי בפיקדון לפי תקנת משנה (א) תהיה עדיפה על אפיק השקעה אחר בעל מאפיינים דומים של תשואה ורמת סיכון, ובלבד שהתקיימו התנאים המפורטים באותה תקנת משנה.
<נועה סרברו: "
אבישי ברוורמן: הבהרה קצרה.
אבישי ברוורמן: התעסקתי בזה גם בעבר, כשהייתי נשיא האוניברסיטה - מה הסכום של הכספים העודפים היום?
<סיגל יעקבי: סך כל הכספים שמנהל היום האפוטרופוס הכללי לפי חוק האפוטרופוס הכללי עומד על 1.8 מיליארד שקלים, אבל זה כולל גם כספים שבהגדרה לא נכנסים להשקעה בפיקדון כי מקורם בתיקי נדל"ן וכו'.
<סיגל יעקבי: הסכום שמיועד להעברה על פי התקנון זה סדר גודל של 750 מיליון שקלים.
אבישי ברוורמן: ההערה היחידה שאמרת היא שזו הוראת שעה לחמש שנים, ועוד חמש שנים יבדקו את הנושא הזה.
<נועה סרברו: אנחנו מבקשים להשאיר את הנוסח כפי שהוא כעת, שהוא מאפשר לאפוטרופוס להשקיע אחת לחמש שנים, הוא לא מורה לו להשקיע.
<נועה סרברו: וההשקעה כפופה לתנאים שקבועים כאן בתקנות וגם לשיקול דעת האפוטרופוס ולהסכם שאמור להיחתם בינו לבין משרד האוצר.
<מרב תורג'מן: יש פה בכל זאת איזושהי חובת נאמנות לאפוטרופוס הכללי על פי החוק, והשאלה היא אם לא נדרשת איזו בחינה האם העברת הכספים, הפקדת הכספים בפיקדון אוצרי עומדת בכללים ובחובת הנאמנות.
אבישי ברוורמן: אולי, חס וחלילה, יהיה פה משטר לא טוב בארץ.
אבישי ברוורמן: אוי יהיה.
אבישי ברוורמן: אז נכון, אולי צריך שתהיה פה בדיקה.
אבישי ברוורמן: אז איך את מציעה?
<נועה סרברו: לכן קבענו שההפקדה תהיה אחת לחמש שנים לכל היותר, זה בשביל בעצם למנוע העברות חוזרות במהלך כל התקופה, כדי שיהיה פרק זמן שבו ייבחנו הדברים.
<נועה סרברו: הנוסח הוא גם שהאפוטרופוס רשאי להשקיע.
<נועה סרברו: כמובן שזה כפוף - - -
<לאה ורון: לעורכת הדין תורג'מן יש הצעה נוספת.
<מרב תורג'מן: זו אותה הצעה, זה פשוט שהסעיף הזה, של העברת הכספים - - -
אבישי ברוורמן: שגם יהיה דיווח לוועדה, שנראה מה קרה פה.
אבישי ברוורמן: אולי יהיו התפתחויות בשווקים הפיננסיים שיזעזעו את כל הנושא והאפוטרופוס חייב ללכת ורק לקנות זהב, או משהו כזה.
<מרב תורג'מן: יש פה בכל זאת איזשהו מתן עדיפות לפיקדון האוצרי, על סמך פיקדונות אחרים.
<מרב תורג'מן: אז אולי הוועדה יכולה לבחון אם ישנה אפשרות שהסעיף הזה יהיה הוראת שעה, שיאפשר את העברת הפיקדון - - -
אבישי ברוורמן: שבעוד חמש שנים - - - ?
<מרב תורג'מן: העברת הפיקדון תתבצע אחרי שהתקנות האלה ייכנסו לתוקף, ובעוד חמש שנים, ככל שהם ירצו להפקיד שוב בפיקדון אוצרי, הם יידרשו לתקן את התקנות האלה.
<סיגל יעקבי: מבלי שיישמע כאילו יש איזו בעיית דיווח - כמובן שאם היא תיקבע אנחנו נכבד אותה, אבל הייתי רוצה להפנות תשומת לב לשני עניינים.
<סיגל יעקבי: אחד, לכך שהתקנות האלה מסדירות את מה שנקבע בחקיקה הראשית.
<סיגל יעקבי: החקיקה הראשית קובעת את הפיקדון במשרד האוצר כאחד מאפיקי ההשקעה, התקנות מסדירות את האופן.
<סיגל יעקבי: כמו שציינה נועה, הן לא מחייבות השקעה בפיקדון.
<סיגל יעקבי: אמנם ניתנת עדיפות להשקעה באפיק הזה - -
אבישי ברוורמן: אבל זה לא חובה.
<סיגל יעקבי: - - אבל זו לא חובה.
<סיגל יעקבי: וכן, זה כן מחייב בהגדרה – גם מעצם התפקיד של האפוטרופוס הכללי – לבחון את ההשקעה הזאת בנקודת הזמן.
<סיגל יעקבי: והערה נוספת היא שממילא יש דיווח לוועדה לענייני ביקורת המדינה.
<לאה ורון: יש גם חובת דיווח לוועדת הכלכלה בנושאים שקשורים לאפוטרופוס, שזה לפי תקנון הכנסת, ואנחנו נאלצנו להזכיר למשרד המשפטים כי חלה חובה על האפוטרופוס לדווח לוועדה וכו'.
<בן ציון פיגלסון: גברתי מדברת על דיווח אחר, לפי סעיף 15 לחוק האפוטרופוס הכללי.
<בן ציון פיגלסון: זה נמצא בלשכת השרה, יועבר לוועדה בימים הקרובים.
<מרב תורג'מן: רק אציין שהתקנות האלה מלכתחילה הובאו לוועדת הכספים.
<מרב תורג'מן: זאת אומרת, בתקיון במסגרת חוק המדיניות ביקשו שהתקנות יותקנו - - -
אבישי ברוורמן: אה, עכשיו אני מבין.
אבישי ברוורמן: החשש הוא שאתם תייתרו את ועדת הכלכלה, כמו שקרה קודם.
אבישי ברוורמן: מה שרוצים להעביר בקלות מעבירים לוועדת הכספים; מה שצריך דיון עמוק – אנחנו רוצים שיהיה פה.
<סיגל יעקבי: לכן הקדמתי ואמרתי, שלא חלילה ישתמע.
<סיגל יעקבי: גם אם תיקבע חובת דיווח היא תקוים.
<סיגל יעקבי: זה כמובן לא - - - -
אבישי ברוורמן: קיבלתי את הדברים שלכם, אבל את רוח הדברים - אני מבקש שהאפוטרופוס ישים לב שהדיונים כאן, בוועדת הכלכלה.
<לאה ורון: יש עוד שינויים בסעיף 3?
אבישי ברוורמן: סעיף 3 נתקבל.
אבישי ברוורמן: אז אני מאשר את סעיף 3.
אבישי ברוורמן: סעיף 4, בבקשה.
<נועה סרברו: "4.
<נועה סרברו: השקעה באמצעות ועדת השקעות.
<נועה סרברו: (א) ועדת ההשקעות תבחר את דרכי ההשקעה של יתרת הכספים העודפים שלא הושקעו בפיקדון במשרד האוצר לפי תקנה 3".
<נועה סרברו: כאן נבקש להוסיף, בהמשך להערת הייעוץ המשפטי לוועדה, את המילים: "ושל כל נכס כספי אחר המנוהל על-ידי האפוטרופוס הכללי לפי כל דין", שכל האפוטרופוס מנהל גם כספים לפי החלטות ממשלה ודברי חקיקה אחרים.
<נועה סרברו: "(בתקנה זו – תיק השקעות), לפי טובת בעלי הזכויות בנכסים" - גם כאן, במקום "הנהנים", אנחנו מחליפים את המילים ל"בעלי הזכויות בנכסים" – "ותפקידי האפוטרופוס הכללי לפי החוק".
<נועה סרברו: קיבלנו את הערת הייעוץ המשפטי, למחוק את המילים "ובהתחשב בשינויים שיחולו מזמן לזמן".
<נועה סרברו: "(ב) בלי לגרוע מהאמור בתקנת משנה (א), ועדת ההשקעות – (1) תקפיד על פיזור הולם בין הנכסים בתיק ההשקעות בכפוף לאמור בפסקאות (2) ו-(5); (2) תקבע כי ההשקעה בתאגיד אחד, בפיקדונות, בתוכניות חיסכון וכן בניירות ערך שהנפיק התאגיד, לא תעלה על 20% מן השווי הכספי של תיק ההשקעות; (3) לא תבחר דרכי השקעה שיביאו לשליטה של האפוטרופוס בתאגיד מסוים או להפיכתו בעל עניין בו; (4) תקבע כי השקעה בנכסים מחוץ למדינת ישראל תהיה במדינות שהדירוג שלהן הוא BBB(-)" – גם כאן אני מבקשת לתקן ולהוסיף או BAA3 ומעלה.
<נועה סרברו: זה דירוג מקביל בחברת מדרוג – "לפי כל אחת מן החברות המדרגות".
<נועה סרברו: גם אלה מילים שאני מבקשת להוסיף כדי להבהיר שהדירוג צריך להיות בשתיהן.
<נועה סרברו: אנחנו מבקשים למחוק את המילים: "או שהן חברות בארגון ה-OECD" – "ולא תעלה על 20% מן השווי הכספי של תיק ההשקעות".
<נועה סרברו: (5) תשקיע את תיק ההשקעות בעצמה, בעזרת מנהל תיקים או יועץ השקעות או באמצעותם, באחד או יותר מאלה: (א) אגרות חוב שהנפיקה המדינה או שהיא ערבה לפירעונם; (ב) פיקדונות בנקאיים בשקלים חדשים צמודי מדד ונושאי ריבית או נושאי ריבית בלבד; (ג) תוכניות חיסכון בנקאיות בשקלים חדשים צמודות מדד ונושאות ריבית; (ד) פיקדונות בנקאיים הנקובים במטבע חוץ או הצמודים למטבע חוץ; (ה) תוכניות חיסכון בנקאיות צמודות מטבע חוץ; (ו) איגרות חוב" – כאן, כפי שהסברנו בפרק ההגדרות, אנחנו מבקשים למחוק את המילים "סחירות, כהגדרתן בקופות גמל, שאינן להמרה" ולאפשר להשקיע בכל אגרות חוב.
<מרב תורג'מן: כי הוספנו הגדרה של אגרות חוב בסעיף ההגדרות.
<נועה סרברו: כן.
<נועה סרברו: אז זה יהיה: "אגרות חוב עם ההשקעה המדורגת בדירוג (-)BBB.
<נועה סרברו: גם כאן להוסיף או BAA3 במקום A3, שזה הדירוג המקביל.
<נועה סרברו: "לפחות, לפי כל אחת מן החברות המדרגות".
<נועה סרברו: (ז) מניות סחירות, אגרות חוב" – כאן נוריד את המילה "סחירות", באותו אופן כמו שתיקנו את תקנה (ו) – "בדירוג נמוך מהאמור בפסקת משנה (ו) או בכתבי אופציה, ובלבד שההשקעה הכוללת בהם לא תעלה על 20% מן השווי הכספי של תיק ההשקעות וההשקעה בכתבי אופציה לא תעלה על 10% מן השווי האמור; (ח) קרנות נאמנות" – כאן נוסיף את המילים "או תעודות סל", בהתאם להערות של איגוד לשכות המסחר.
<נועה סרברו: "שדרכי ההשקעה שלהן אינן חורגות מן האמור בתקנות אלה.
<מרב תורג'מן: הם מבקשים להוסיף כאן סעיף קטן, שאולי ענת פייער ממשרד האוצר, שהיא חברת ועדת ההשקעות, תוכל להבהיר, ואז נקריא את הנוסח.
<ענת פייער: אני רוצה להבהיר שהרבה פעמים נוצרות כל מיני חריגות פסיביות.
<ענת פייער: למשל, השקיעו באיזו אגרת חוב והדירוג ירד.
<ענת פייער: אז הרבה פעמים קשה למכור את זה או שאם ימכרו זה יהיה בהפסד.
<ענת פייער: לנו יש פרקטיקה מקובלת בכללי ההשקעה של הגופים המוסדיים, שיש מנדט לוועדת ההשקעות להחליט איך לטפל בנכס הזה - האם להשאיר אותו לפדיון או למכור אותו.
<ענת פייער: ואנחנו מבקשים שגם פה, בחריגות כאלה שהן חריגות פסיביות, יהיה מנדט לוועדת ההשקעות של האפוטרופוס הכללי איך לתקן את החריגה.
אבישי ברוורמן: תוסיפי את זה.
<מרב תורג'מן: את רוצה להקריא את הנוסח?
<נועה סרברו: זה יהיה סעיף קטן (4)(ג): "נוצרה חריגה מן הכללים הקבועים בתקנות אלה בהשקעה שאינה חדשה, תקבע ועדת ההשקעות את התקופה והתנאים לתיקון החריגה, בשים לב להשלכות הכלכליות".
<נועה סרברו: בתקנה (ב)(1) זה צריך להיות בפסקאות (2) עד (5) ולא (2) ו-(5), כי מדובר בהתאם להוראות שקבועות אחר כך לעניין פיזור.
<נועה סרברו: זה נכון גם לגבי תקנה (4).
<מרב תורג'מן: עד (5).
אבישי ברוורמן: סעיף 4 נתקבל.
<נועה סרברו: "5.
<נועה סרברו: נהלי ועדת ההשקעות.
<נועה סרברו: ועדת ההשקעות תפעל על פי נהלים אלה: (1) ישיבותיה יתקיימו אחת לחודש לפחות, אלא אם כן התיר האפוטרופוס הכללי כינוסה אחת לתקופה ארוכה יותר, שלא תארך יותר" – כאן תיקנו לבקשת הייעוץ המשפטי, שסבור שחצי שנה זה תקופה ארוכה מדי, לשלושה חודשים.
<מרב תורג'מן: אז פה קיצרנו לשלושה חודשים.
<מרב תורג'מן: זאת אומרת, עד שלושה חודשים הם חייבים להתכנס.
<נועה סרברו: "(2) בישיבות ייערך פרוטוקול; (3) העתקי הפרוטוקולים" – כאן אנחנו נתקן.
<נועה סרברו: במקום "הפרוטוקולים להחלטות ועדת ההשקעות, כך שהם לא יכללו את כל הדיונים הפנימיים אלא רק את ההחלטה עצמה – "העתקי החלטות ועדת ההשקעות יועברו לאפוטרופוס הכללי ויצורפו לדין וחשבון המוגש לוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת לפי סעיף 10(ו) לחוק;" את פסקה (4) נהפוך ל-(5) ונבקש להוסיף פסקה (4) חדשה, גם לפי הערת הייעוץ המשפטי, לפיה: "מניין החוקי בישיבות ועדת ההשקעות יהיה שני חברים לפחות, ובלבד שאחד מהם הוא האפוטרופוס הכללי;"
אבישי ברוורמן: סעיף 5 נתקבל.
אבישי ברוורמן: אוקיי, אני מאשר.
<נועה סרברו: "6.
<נועה סרברו: תחולה והוראת מעבר.
<נועה סרברו: (א) תקנות אלה יחולו גם על כספים שהתקבלו לניהול האפוטרופוס הכללי ושהיו מושקעים לפני תחילתן של תקנות אלה.
<נועה סרברו: (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א), כספים עודפים שהיו מושקעים לפני תחילתן של תקנות אלה בדרך השקעה שלא לפי תקנות אלה" – גם כאן הייעוץ המשפטי שנערוך תיקון, וקיבלנו אותו.
<נועה סרברו: אנחנו מוחקים את המילים: "שנקבעו בה מועדים מוגדרים מראש למשיכת הכספים או למימוש (להלן – מועדי יציאה)" ואת המילים: "לפני מועד היציאה הראשון".
<נועה סרברו: הנוסח יהיה: "על אף האמור בתקנת משנה (א), כספים עודפים שהיו מושקעים לפני תחילתן של תקנות אלה בדרך השקעה שלא לפי תקנות אלה ומשיכת הכספים תפגע בשווי קרן ההשקעה או בפירותיה, יוסיפו להיות מושקעים באותה דרך עד מועד הפירעון שהוגדר מראש, וממועד זה ישקיע אותן האפוטרופוס הכללי לפי תקנות אלה".
<מרב תורג'מן: שאז בעצם המבחן היחיד יהיה הפגיעה בשווי הקרן או בפירותיה, שרק אז אפשר יהיה למשוך את הכספים קודם לכן.
אבישי ברוורמן: סעיף 6 נתקבל.
<נועה סרברו: "תוספת ראשונה (תקנה 3(א))".
<לאה ורון: אין צורך לקרוא את זה.
<נועה סרברו: סימן של % שמופיע בנוסחה, אחרי האותS צריך להימחק, כי מדובר על הגדרה שכבר כוללת אחוזים.
אבישי ברוורמן: בבקשה, הסברת הנוסחה במשפט.
<סיגל יעקבי: הנוסחה הזאת מתייחסת אך ורק להשקעה בפיקדון נושא תשואה במשרד האוצר, כשהוא קובע את הסכום המקסימלי שניתן יהיה להשקיע בפיקדון.
<סיגל יעקבי: הרציונל הוא להשאיר בידי האפוטרופוס הכללי יתרו שיאפשרו לו למלא את תפקידיו על פי חוק, בין היתר, לשחרר רכוש לידי הזכאים לו, לשלם הוצאות שחלות על התיקים ולגבות את שכר הטרחה שהוא זכאי לו על פי החוק.
<סיגל יעקבי: בהתאם לכך נלקחו בחשבון מקדמי ביטחון.
<סיגל יעקבי: מאחר שההשקעה היא לחמש שנים, עשינו חשבון של חמש שנים אחורה עם מקדם ביטחון של 200%, שצופה שינויים בגידול בהיקפי הפעילות.
אבישי ברוורמן: כן, למצב הטבע הקשה ביותר.
<סיגל יעקבי: ובהתאם, הסכום המרבי להשקעה בפיקדון הוא יתרת הכספים פחות מכפלת פעמיים הסכומים ששוחררו ליורשים, פחות שכר הטרחה, פחות ההוצאות שהוצאו בתיק.
<סיגל יעקבי: ממוצעים של חמש שנים.
<לאה ורון: אתה מאשר את התוספת הראשונה?
<לאה ורון: התוספת הראשונה מאושרת.
אבישי ברוורמן: בוקר טוב, חבר הכנסת חסון, אורחים, חברים, מנהלת הוועדה הגברת ורון.
אבישי ברוורמן: היום הוא יום הנכה הבין-לאומי.
אבישי ברוורמן: ועדת הכלכלה מתכנסת לדיון בתעסוקת בעלי מוגבלויות בתעשייה, בדגש על עסקים קטנים ובינוניים.
אבישי ברוורמן: אוכלוסיית האנשים עם מוגבלות סובלת משיעורי האבטלה הגבוהים ביותר במשק.
אבישי ברוורמן: מהנתונים שנמסרו לוועדה, מתוך כ-250 אלף איש במעגל העבודה, אחוז המועסקים הוא 10 עד 13 אחוז.
אבישי ברוורמן: הייתי רוצה לשמוע, כמה מועסקים במקומות עבודה רגילים, ומשולבים בסיוע משרד הכלכלה, מה מספר המועסקים במפעלים המוגנים, מה המכשולים שעומדים בפני מעסיקים שמעוניינים להעסיק אנשים עם מוגבלויות.
אבישי ברוורמן: בהקשר הזה יש נושא שעכשיו עלה על הפרק – שמעתי ביום ראשון בלילה מעו"ד ליזה חדש - שלאחר שנציגי כל יכול – גם נמצאים פה – הוקם כל סנטר, שמעסיק אנשים עם מוגבלויות.
אבישי ברוורמן: הסביר לנו שיש בעיה תקציבית חמורה, שיכולה להביא לפיטורי עובדים.
אבישי ברוורמן: גם הבוקר פנו אליי אורלי וגיא בדרך לכאן.
אבישי ברוורמן: אני דיווחתי שנעלה את זה.
אבישי ברוורמן: נבדוק, מעבר לדיון הכללי, ממשרד הכלכלה, מה הבעיה כאן, אם יש בעיה תפעולית, בירוקרטית, כדי לפתור את הבעיה הזאת, כדי שגוף שמעסיק אנשים עם מוגבלויות, שכבר מציינים אותו כדוגמה בעולם, לא יקרוס.
אבישי ברוורמן: אני מציע שנחלק את הדיון לשניים: נתחיל בנושא הכללי, היום יום הנכה הבין-לאומי, וב-11:00 ייקבר גדול המנהיגים, לדעתי, שהסתובב כבר עשרות שנים, נלסון מנדלה – איש שהתוכן שלו היה לחוכמה, לסובלנות, לאהבה ולאוכלוסיות מוחלשות.
אבישי ברוורמן: אבקש מהגברת דודאי, ראש אגף השיקום במשרד הבריאות, לפתוח.
<רונית דודאי: קודם כל, אני מברכת את הדיון בנושא תעסוקת אנשים בעלי מגבלה.
<רונית דודאי: ביקשת גם להתייחס למספרים, אבל אני רוצה משפט פתיחה.
<רונית דודאי: אנחנו מנהלים מאבק עיקש.
<רונית דודאי: יש כאן שלושה משרדי ממשלה שעוסקים בתעסוקת נכים, כדי להגביר את התעסוקה של אנשים בעלי מגבלה בשוק החופשי בצורה נורמטיבית ומשלבת, כפי שקיים בעולם המערבי.
<רונית דודאי: התוצאות שלנו עד כה מאוד נמוכות.
<רונית דודאי: אנחנו נמצאים כמעט בתחתית הרשימה של המועסקים בעולם החופשי בעולם המערבי.
<רונית דודאי: אתה רצית שניכנס למספרים.
<רונית דודאי: אתן את המספרים במשרד הבריאות, שעליו אני אחראית.
<רונית דודאי: אני משערת שגם משרד הרווחה ייתן את המספרים שלו.
<רונית דודאי: אצלנו נמצאים בתחום תעסוקה 13 אלף איש, מתוכם במאמצים רבים וכבירים 4,000 איש נמצאים בתעסוקה משולבת בשוק החופשי, וכל היתר נמצאים בשירותים מוגנים.
<רונית דודאי: עשינו הרבה מאוד מאמץ עם הרבה שותפים טובים, לעשות יזמויות עסקיות, קואופרטיבים.
<רונית דודאי: יש לנו כ-150 איש שהם בעלי עסקים בעצמם, אבל החסמים שעומדים בפנינו הם מאוד גדולים, ולא רק משרד אחד כמו משרד הבריאות יכול להתגבר עליהם; החסמים שלנו הם לאו דווקא תקציביים אלא היעדר מדיניות כוללת וחד-משמעית מצד הממשלה, כפי שקיים בממשלות רבות בעולם, שראו בזה אוכלוסיית יעד, במיוחד על רקע קשיים כלכליים, ראו בזה אוכלוסיית יעד מס' 1, ושמו תשומות רבות כדי שהאנשים האלה יעבדו.
<רונית דודאי: במדינת ישראל אין החלטה מסודרת, משמעותית, שהאנשים האלה חייבים לעבוד, וצריך להוריד בפניהם חסמים.
<רונית דודאי: החסמים שאנחנו עובדים בפניהם הם של סטיגמה קודם כל, שצריכים לתמרץ מעסיקים וליצור מצב של כדאיות בהעסקה של נכים, שלא קיימת היום, לדעת המעסיקים.
<רונית דודאי: החסמים שלנו הם חסמים של התאמות והכשרות, כדי שהם לא יהיו חוטבי העצים ושואבי המים, ולא ירחצו כלים כל ימי חייהם.
<רונית דודאי: אנחנו בהחלט מכוונים, שהאנשים האלה יהיו בעלי תעסוקה גבוהה ומשמעותית.
<רונית דודאי: כל האנשים שאנחנו מדברים בהם, רובם הגדול נמצאים במעגלי העוני הנמוכים ביותר במדינה.
<רונית דודאי: החסמים בפני עסקים קטנים זה כל הנושא של איזשהו סכום קטן שיכול לעמוד לרשותם – לפחות זה אפילו 5,000 שקל, שיכול לעמוד לרשותם כדי לפתוח עסק משלהם.
<רונית דודאי: גם את זה לא הצלחנו לעשות.
<רונית דודאי: עם מרכז ההשקעות של התמ"ת משך חמש שנים ניסינו, ולא הצלחנו.
<רונית דודאי: אלה הנושאים המרכזיים שיוצרים חסמים מסיביים בין אדם שיכול לצאת לעבודה בבוקר לבן אדם שלא יוצא לעבודה בבוקר.
<רונית דודאי: המשמעויות הכלכליות מקשות על כל המשפחה.
<רונית דודאי: כשאדם נכה לא עובד, הרבה מאוד פעמים ההורים שלו לא עובדים, לפעמים האחים שלו לא עובדים, כלומר מעגלי ההעסקה הם לא רק סביב האדם בעל המוגבלות, אלא הם הרבה יותר רחבים מזה, כך שהערכים הכלכליים – אני לא יכולה לומר לכם אותם – אתם ועדת הכלכלה.
<רונית דודאי: אני משערת שהתמ"ת יוכל להגיד את זה טוב ממני.
ישראל חסון: שאלת הבהרה: מה הגדרת הייעוד של אגף השיקום במשרד הבריאות?
ישראל חסון: העובדה שהוא ממוקם במשרד הבריאות, זה ישר יוצר לי קונוטציה של שיקום פיזיולוגי.
<רונית דודאי: אנחנו פועלים במשרד הבריאות מתוקף חוק שיקום חולי נפש בקהילה.
<יואב קריים: נכי נפש.
אבישי ברוורמן: יואב, מאז שנכנסתי לכנסת לפני שבע שנים, כשהוא אומר משהו, אני לא מתווכח.
<רונית דודאי: אני לא מתווכחת, למרות שאני מלווה את החוק הזה שנים רבות.
<רונית דודאי: החוק הזה כוללני, שנוגע לכל שטחי החיים של נפגעי הנפש.
<רונית דודאי: הוא כולל כל הנושא של דיור, שירותים לפנאי וחברה ושירותי תעסוקה.
<רונית דודאי: אנחנו לא נמצאים במשרד הרווחה, כי משרד הרווחה היסטורית לא רצה שנפגעי הנפש יהיו חלק מאוכלוסיית היעד שלו, ולכן אנחנו במשרד הבריאות.
<רונית דודאי: אכן יש אגף בתוך משרד הבריאות, קטן מאוד, שמתייחס לנכים פיזיים, שהוא עוסק בעיקר בנושא של מכשירי ניידות.
<רונית דודאי: רוב הנושאים של שיקום של נכים פיזיים נמצאים במשרד הרווחה.
<רונית דודאי: אוכלוסיית היעד שלנו היא הגדולה ביותר בקרב הנכים, ובעלת הפוטנציאל הגבוה ביותר לתעסוקה בשוק פתוח.
<רונית דודאי: בעולם כולו אין מקומות מוגנים לנפגעי נפש.
<רונית דודאי: פשוט סגרו אותם.
<רונית דודאי: רוב האנשים נפגעי הנפש נמצאים בשוק הפתוח, בקהילה.
אבישי ברוורמן: גדי רוזנטל, יו"ר עמותת כיוונים, בבקשה.
אבישי ברוורמן: ספר לנו על העמותה.
<גדי רוזנטל: בוקר טוב.
<גדי רוזנטל: שמי גדי רוזנטל.
<גדי רוזנטל: אני אבא לשני מתמודדים.
<גדי רוזנטל: בעצמי בעל מוגבלות של פוליו בשתי הידיים, ויושב-ראש מתנדב של עמותת כיוונים, שיש לה מספר מסגרות של תמיכה באנשים צעירים בעלי מוגבלויות קשות.
<גדי רוזנטל: רציתי לומר כמה דברים.
<גדי רוזנטל: אחד, עצם הגדרת הנושא, יש בו מידה של בעייתיות, כי אין מאפיינים ייחודיים דווקא למועסקים או לעוסקים, לעובדים בעלי מוגבלויות שמועסקים בתעשייה או בעסקים קטנים.
<גדי רוזנטל: אולי אפשר לדבר על הסקטור העסקי כולו.
<גדי רוזנטל: רונית דיברה על המצב העגום הנוכחי, שמעבר לכל זה, גם יש הרבה עבודות שזה הפסד כלכלי משמעותי תוצר, גם בגלל אי-ההשתלבות בעבודה של בעלי המוגבלויות עצמם, ולא פחות מזה, של המשפחות, שבכל משפחה יש בדרך כלל עוד לפחות אדם אחד, שכתוצאה מהצורך לתמוך, לא עובד.
<גדי רוזנטל: צריך לומר שבאופן כללי, עקרונית, מרבית השיח ומרבית התפיסה היא עדיין תפיסה של חסד, ופה צריך לדבר על תפיסה של זכויות אדם.
<גדי רוזנטל: כחלק מהרקע אי-אפשר להסתכל על בעיית התעסוקה של בעלי מוגבלויות ללא התייחסות לכמה סוגיות עקרוניות, שמאוד מתקשרות אליהם.
<גדי רוזנטל: האחד, הנושא של אנשים עם ריבוי מוגבלויות.
<גדי רוזנטל: בעלי המוגבלות הכללית, כאלה שיש להם נכות כללית, הנכות הקשה, שעליהם אבישי דיבר, כ-40 עד 50 אחוז הם בעלי מוגבלות פסיכיאטרית, אלה שיש להם ריבוי מוגבלויות, ובתוכם יש שכיחות גבוהה מאוד של המוגבלות הפסיכיאטרית.
<גדי רוזנטל: בהקשר הזה קיים חוק השיקום, חוק לשילוב נכי נפש בקהילה, אבל התחולה שלו עדיין נמוכה – רק 18 אחוז מתוך בעלי המוגבלות.
<גדי רוזנטל: זה, כמובן, משפיע על נושא התעסוקה.
<גדי רוזנטל: בתוך זה מתחייב שינוי גישה טוטלית לכל נושא צרכני הסמים, שהיום מנועים מלהיות מטופלים.
<גדי רוזנטל: לפעמים הסמים הם כמעט הפתרון במצבים קשים, וצריך גם להתייחס לאלה שבמצב הזה בכלל לא יכולים לפנות, לא פונים, ונשכחים, ונמצאים בשולי הדרך.
<גדי רוזנטל: אמרתי כבר על תעסוקת בני המשפחה, שזה נושא לא פחות חשוב מתעסוקת בעלי המוגבלויות, או גם חשוב, כולל ההיבט והכדאיות המקרו כלכלית של העניין.
<גדי רוזנטל: כמובן, נדרשת גישה של תקצוב שהוא מוכוון אדם, פחות מוכוון פונקציה – נושא גדול.
<גדי רוזנטל: אני מבין שהיום בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות ידברו על זה.
<גדי רוזנטל: וכמובן, עניין הנגישות.
<גדי רוזנטל: אנחנו חשבנו על מספר מכשירים שכדאי לאמץ כחלק ממדיניות כוללת וכחלק מאולי החלטת ממשלה, שצריך לעבוד עליה בשילוב של המשרדים, הגברה של הליווי והחונכות לבעלי מוגבלויות ולמעסיקים, הקלה במס למעסיקים, קרן תמיכה ייעודית לעסקים של בעלי מוגבלויות.
<גדי רוזנטל: אם יש קרן תמיכה במסגרת מרכזי טיפוח יזמות לעסקים קטנים, ודאי שצריך לבעלי מוגבלויות.
<גדי רוזנטל: רונית דיברה, וקיים מאוד באיטליה ובגרמניה - עידוד ותמיכה של קואופרטיבים גם של בעלי מוגבלויות, והרבה פעמים של בעלי מוגבלויות והוריהם או בעלי משפחה, שמקימים יחד עסקים קטנים במודל של קואופרטיב.
<גדי רוזנטל: מקובל באירופה.
<גדי רוזנטל: כל הסוגייה של אלה שלא יכולים לפנות, אלה שלא מבקשים תמיכה, הנשכחים – אפשר לשלב בעלי מוגבלויות, אפילו במודל עסקי, שהם יהיו אלה שיאתרו אותם וישלבו אותם במערכת.
<גדי רוזנטל: זה היקף גדול מאוד של אנשים – עשרות-אלפים.
<גדי רוזנטל: תמיכה בתעסוקה של בני משפחה של בעלי מוגבלויות – זה נושא מאוד משמעותי, וגם לגבי ההליכים, מה שקיים כבר, של קבלת התמיכות, מנגנוני קבלת התמיכות למעסיקים של בעלי מוגבלויות.
<גדי רוזנטל: היום הפרוצדורה היא קשה, והיא מרתיעה חלק מהמעסיקים מלהעסיק בעלי מוגבלויות.
<גדי רוזנטל: הקלה בפרוצדורה, קיצור משך הזמן – מאוד משמעותי.
<גדי רוזנטל: ואחרון, ואולי הכי חשוב, זה הממשלה והחברות הממשלתיות כמעסיק שנותן דוגמה, והוא יוצר את השינוי.
<גדי רוזנטל: אני אומר, ככלכלן סביבתי, איך הממשלה עושה שינוי דרך ההזמנות שלה, דרך מנגנון הרכש בשוק הסביבתי בישראל ובשוק למוצרים, שיהיו יוצר סביבתיים בישראל.
<גדי רוזנטל: באופן עקרוני, אפשר לאמץ מדיניות דומה ותקנות דומות גם בתחום בעלי מוגבלויות, כלומר קביעת שיעור מינימום מחייב להעסקת בעלי מוגבלויות בממשלה ובחברות ממשלתיות, ולא פחות חשוב – העדפה מתקנת במסגרת מכרזי הממשלה למעסיקים של בעלי מוגבלויות, שיכול לתת בוסט גדול לעניין, וגם התניה של התמיכות הממשלתיות לסקטור העסקי בעמידה בנורמה של העסקת בעלי מוגבלויות, וכל זה במסגרת גישה כוללת שנדרשת.